Vadovas ir priemonės: Amžiui draugiškas švietimas

Šis projektas finansuojamas Europos Komisijos. Pateikta medžiaga atspindi tik autorių nuomonę, Europos Komisija neprisiima atsakomybės už čia pateiktos informacijos bet kokį taikymą

INNOMEC VADOVAS IR PRIEMONĖS

Lietuvių kalba ISBN 978-88-941400-1-9

Pavadinimas: “INNOMEC Vadovas ir priemonės: amžiui draugiškas švietimas”

INNOMEC HANDBOOK & TOOLKIT

English version ISBN 978-88-941400-0-2

Title: “INNOMEC Handbook and Toolkit: Age-friendly education for learning in later life”

French version ISBN 978-88-941400-2-6

Title: “INNOMEC Manuel et Instruments pour une éducation adaptée au grand âge”

German version ISBN 978-88-941400-4-0

Title: “INNOMEC - Handbuch und Toolkit: Bildung im Alter”

Icelandic version ISBN 978-88-941400-6-4

Title: “Handbók og verkfærakista INNOMEC: Þú lærir svo lengi sem þú lifir!”

Italian version ISBN 978-88-941400-8-8

Title: “INNOMEC Manuale e Strumenti: l’educazione amica della grande età”

Lithuanian ISBN 978-88-941400-1-9

Title: “INNOMEC Vadovas ir priemonės: amžiui draugiškas švietimas”

Autoriai

Grundtvig projekto “INNOMEC – Inovatyvi vadyba ir švietimas vyresnio amžiaus asmenų globos centruose” projekto partneriai, 2013/2015, ypatingai:

Speha Fresia (IT), Elisabetta Cannova (projekto koordinatorė) ir Antonella Dessì (logopedė)

Inspire (AT), Mag. Max Mayrhofer

Euro Idea (BE), Paola Mauro, Danielle Becu and Diego Taccuso

Mykolas Romeris University (LT), Irena Zemaitaityte, Alina Petrauskiene, Leta Dromantiene ir skyrių “INNOMEC šalių vyresnio amžiaus gyventojų gerovė Europos sąjungos kontekste: sociolodemografinės įžvalgos” parašiusi Sarmite Mikulioniene

Hrafnista (IS), Sigurbjörg Hannesdóttir ir Soffía Stefanía Egilsdóttir

StudioCentroVeneto (IT), Paolo Zaramella, Lara Scantamburlo and Toni Brunello

Memoro (IT), Lorenzo Fenoglio

IPAB – Principe Palagonia e Conte Ventimiglia (Palermo, IT), Maria Letizia Rainieri, Ercole Francavilla, Alessandro Pizzo, Francesca La Mantia ir Maria Novello

Grafinis dizainas

Isabella Schlagintweit

Šis darbas yra sukurtas pagal Creative Commons licencijas, kurios leidžia bet kuriam vartotojui pasaulyje atsisiųsti, kopijuoti, paskirstyti, versti, pakartotinai panaudoti, pritaikyti, ir kurti ant to nemokamai: CC BY SA licencija. Šios licencijos reikalavimai yra:

1. INNOMEC Partneriai yra aiškiai priskirti kaip autoriai originalaus darbo

2. Išvestiniai kūriniai gali būti platinami tiktai pagal licenciją, tapačią licencijai, kuri reglamentuoja originalų kūrinį.

Spausdinta Romoje, 2015 Spalis

Padėka

Šis Vadovas ir Priemonės, skirtas visiems profesionaliems praktikuojantiems vyresnio amžiaus žmonių globėjams, parengti INNOMEC projekto partnerių sutarimu ir papildyti asocijuotų ir penkių Europos šalių svarbiausių socialinių partnerių praktinėmis įžvalgomis: Austrijos, Belgijos, Islandijos, Italijos ir Lietuvos.

Reikšmingas indėlis įrašytas išorinių ekspertų Dr Antonella Dessì, Romoje reziduojančios kalbos terapeutės, Dr Oddur Albertsson, suaugusių švietimo eksperto ir vaizdo įrašų rengėjo Reikjavike, Turine įkurto Prisiminimų banko “Memoro” personalo, Dr Diego Taccuso ir Dr Patrick de la Roque Belgų Audio-Psycho-Fenologijos metodo ekspertų.

INNOMEC partneriai dėkoja visiems, kas geranoriškai skyrė savo laiką ir pastangas INNOMEC, o ypač visiems socialiniams darbuotojams, jaunimo ir suaugusių švietimo dalyviams, dalyvavusiems šalių pilotinėse veiklose ir bendroje Europos mokymo sesijoje.

Grundvigt daugiašalio projekto vardu norėtume išreikšti padėką ir EACEA už svarią finansinę paramą skirtą 2013-ų m. Mokymosi visą gyvenimą programai.

Akronimai

ECC/ECCsVyresnio amžiaus asmenų globos centras (i)

TBDTranskultūrinis Biografinis Darbas

APPAudio – Psyho - Fenologija

appprograminės įrangos taikymas

MEMOROPrisiminimų skaitmeninių interviu Bankas

Turinys

Colophon

Padėka

Akronimai

Įvadas

INNOMEC misija

Naudojimasis vadovu ir tai, ką jame galima rasti

INNOMEC šalių vyresnio amžiaus gyventojų gerovė Europos sąjungos kontekste: sociolodemografinės įžvalgos

Pilotinių mokymų kontekstas

AUSTRIJA – Gracas

BELGIJA - Briuselis

ISLANDIJA - Reikjavikas

ITALIJA - Palermas

ITALIJA - Vičenca

LIETUVA - Vilnius

Įvadas į tris praktikas

Teorinis įvadas į APP praktiką

Toerinis įvadas į Transkultūrinio Biografinio Darbo praktiką (TBD)

Teorinis įvadas į MEMORO skaitmeninių intervių praktiką

Praktikų taikymas

AUDIO-PSYCHO-FENOLOGIJA (APP)

Atvejai ir patirtys

Silnybės

Stiprybės

TRANSKULTŪRINIS BIOGRAFINIO DARBAS (TBD)

Atvejai ir patirtys

Silpnybės

Stiprybės

Skaitmeninis interviu (MEMORO)

Atvejai ir patirtys

Silpnybės

Stiprybės

Išvados ir tolesni žingsniai

Literatūra

Austrija

Belgija

Islandija

Italija

Lietuva

Europinės ir tarptautinės nuorodos

Projekto partneriai

INNOMEC ŽODYNĖLIS

“Aš esu žemės gyvūnas kaip ir bet kuris kitas žmogus, talentingas ir ydingas,

klystantis ir laimintis, todėl manęs netrikdykite.

Atsiminimuose, šie atsiminimai ir esu aš.

Aš nenoriu nieko pamiršti.””

(osé Saramago, Paskutinis bloknotas, 28-a diena, Prisiminimai)

Įvadas

INNOMEC – Inovatyvi vyresnio amžiaus žmonių globos centrų vadybos ir švietimo patirtis (Innovative Management and Educational Practices in Elderly Care Centres) – daugiašalis visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos Grundvigt projektas, kurio trukmė nuo 2013 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. spalio mėn., projekto partneriai atstovauja Italiją (Romą, Palermą, Vičencą ir Veroną), Austriją (Gracą), Belgiją (Briuselį), Lietuvą (Vilnių) ir Islandiją (Reikjaviką).

Kam gali prisireikti INNOMEC projekte išbandytos suaugusiųjų mokymo metodikos, gilintis į ją ir plačiau ją taikyti? Mūsų pirminė tikslinė auditorija – profesionalai praktikai – darbuotojai ir savanoriai – aktyviai teikiantys socialinės globos paslaugas vyresnio amžiaus asmenų globos centruose, VAAGC (priežiūra namuose ar dienos centruose), visą gyvenimą trunkančio mokymo/si švietėjai bei vyresnio amžiaus žmonių mokytojai, universitetų socialinio darbo ir andragogikos studentai.

Mūsų praktinė patirtis skirta pozityviai veikti vyresnius asmenis, VAAGC lankytojus, ir skatinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi proceso svarbiuosius dalyvius, t.y. – vyresnių asmenų centrų vadybininkus, asmenis atsakingus už personalo mokymus, kvalifikacinių ir profesinių mokymų rengėjus bei teikėjus, privačias ir viešas vyresnio amžiaus asmenų asociacijas, europinių ir nacionalinių projektų vadybininkus, individualių paslaugų vyresniems žmonėms tiekėjus, ir t.t. – kad pagerintų praktinio švietimo teikiamo socialiniams darbuotojams kokybę ir skatintų nacionalinę ir europinę tinklaveiklą.

Tradicinių praktinių metodų derinimas, kaip pavyzdžiui naratyvas ar biografinio darbo metodai, atsiradę iš “transkultūrinės visuomenės ir individų vizijos” su skaitmeninių prisiminimų įrašymo metodu (iš Prisiminimų banko Memoro) arba kartu su “Klausos pratimais” siūlomais audio-psicho–fenologiniais metodais – INNOMEC vizijos esmė, kai atsiranda galimybė plėtoti bendradarbiavimą tarp kartų ir kai Vyresnio amžiaus žmonių globos centrai atviri vietos bendruomenėms ir motyvuojami vis aktyviau ir aktyviau dalyvauti bendruomenės gyvenime.

Mūsų patirtis leidžia dalintis atradimais ir išvadomis, pateikiame stebėtus procesus skirtinguose kontekstuose ir naujus šių metodų ir priemonių taikymo galimybes, kylančias iš jų taikymo vyresnio amžiaus žmonių ir jaunimo grupėse.

Mes siekiame patobulinti ir išsamiau įvertinti socialinių darbuotojų indėlį į suaugusių mokymąsi, daugumoje šalių vis dar atliekantį Pelenės vaidmenį sveikatos sistemoje, kur dominuojantis vaidmuo tenka sveikatos klausimams ir medicininėms kompetencijoms, nors ir deklaruojamas “daugiau integruotų ir multidisciplininių priemonių ir paslaugų” aktyviam ir sveikam senėjimui lozungas{1}.

Innomec Facebook bendruomenė

{1}Strateginis Europos planas dėl inovacijų partnerystės aktyviam ir sveikam – Inciatyvinės grupės veiklos dokumentas – Galutinė versija patvirtinta inciatyvinės grupės 2011-11-17 (“Sąlygos bendradarbiauti, integruoti ir planuoti globą atsižvelgiant į žmones, kuriamos ligoninėse, namuose ar bendruomenėse – tai darnios ir veiksnios globos sistemos sukūrimo prielada”, Įvadas)

Next Chapter

Table of Content

INNOMEC misija

Daugelyje Europos šalių šeimų gyvenimo stilius pakito, vyrauja nauji bruožai: santuokos tapo vėlyvos, gimstamumo lygis nukrito, šeimos - nepilnos, auga vienišų vyresnio amžiaus asmenų skaičius. Šis scenarijus pabrėžia naujus iššūkius socialiniams darbuotojams ir andragogams, t. y. kyla klausimas: kaip sėkmingiau organizuoti mokomuosius intarpus holistiškai patobulinant vyresnio amžiaus žmonių gerbūvį; kaip sukurti naujas mokymosi aplinkas, ypač vyresnio amžiaus žmonių globos namuose ir atverti šias specialaus mokymosi prieigas bendruomenėms kaimynystėje; kaip palaikyti ir plėsti savo asmenines ir profesines kompetencijas, įgalinančias išplėsti ir įvairinti mokymo paslaugų pasiūlą bei giliau integruotis į vietinę visą gyvenimą trunkančio mokymosi bendruomenę. INNOMEC sumodeliuotas, siekiant įsisąmoninti, kad “aktyvus senėjimas – tai sveikatai, įsitraukimui ir saugumui palankių galimybių optimizavimas, siekiant pagerinti senėjančių asmenų gyvenimo kokybę” (Pasaulio miestai palankūs senėjimui: vadovas, Pasaulio sveikatos organizacija, 2007). Mes tvirtai tikime, kad mokymasis vėlesniame gyvenimo laikotarpyje – esminis aktyvaus senėjimo elementas. Mes siekiame:

pagerinti vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą socialiniame ir kultūriniame gyvenime;

įtvirtinti mokymosi drauge su jaunesnėmis kartomis ir šeimos nariai pavyzdį;

skatinti vietinius ir europinius tinklus ir socialinio atsakingumo požiūrį, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus žmonių globos centrų indėlį į visą gyvenimą trunkančio mokymosi startegiją.

Mokymai bendradarbiaujant Briuselyje

Siekius įgyvendiname išbandydami, sukurdami ir suteikdami:

mokymosi galimybes socialiniams darbuotojams ir suaugusiųjų mokytojams;

naujus mokymosi potyrius vyresnio amžiaus asmenims;

svarbiausią informaciją vyresnio amžiaus žmonių globos centrų vadybininkams, projektų vadybininkams, ir strateginiams vadovams.

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Naudojimasis vadovu ir tai, ką jame galima rasti

Šioje e-knygoje prie INNOMEC projekto eigoje išbandytų kelių naracijos priemonių pridedamas aplankas (Rinkinys) kurį galima taikyti kituose INNOMEC mokymuose, kitokiose mokymo aplinkose bei aplinkos kontekstuose.

Atlikdami atskiras veiklas, išmėgintas šešiuose pilotiniuose mokymuose (Italijoje – dviejuose skirtinguose regionuose), mes bendrai analizavome skirtingas partnerių išgyventas mokymo/si situacijas, patirtas skirtingose aplinkose. Gilesnės įžvalgos išryškina kiekvienos mokymo/si veiklos stipriąsias ir silpnąsias puses, ir parengia aiškų planą vėlesniems bandymams bei pabrėžia potencialias realizavimo ribas ir teigiamus poveikius dalyviams.

Priemonės yra:

INNOMEC Talpykla projekto svetainėje

Vertinimo formos taikytos skirtingais tikslais (APP metodas, TBD & Memoro Stebėjimų lapai, SSGG Tinklelis, Vertinimo klausimynai t.t.)

Pagrindinės studijos ir patvirtinamieji dokumentai

TBD Vadovas (nuoroda į PDF skirtingomis kalbomis)

ES Instruktorių mokymas (pagrindiniai dokumentai/prezentacijos/skaidrės/mokymų medžiagos) (http://www.INNOMEC.eu)

INNOMEC Bendruomenė Facebook (https://www.facebook.com/INNOMEC/?ref=aymt_homepage_panel)

INNOMEC YouTube kanalas https://www.youtube.com/channel/UCLpV2MWi0w40_08R0FgCIOA

APP Metodas Video YouTube https://www.youtube.com/watch?v=CUc9ir_E96w

INNOMEC Memoro platforma www.memoro.org/it/INNOMEC/

Sąvokos, idėjos ir radiniai, siūlomi šiame vadove, yra paremti parodytomis veiklomis, realizuotomis skirtingose šalyse partnerėse:

Šalis/Regionas | TBD | APP | MEMORO
Austrija | ☑ |  | ☑
Belgija | ☑ | ☑ | ☑
Islandija | ☑ | ☑ | ☑
Italija/Sicilija | ☑ |  | ☑
Italia/Lazio |  | ☑ |
Italija/Veneto |  | ☑ | ☑
Lietuva | ☑ | ☑ | ☑

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

INNOMEC šalių vyresnio amžiaus gyventojų gerovė Europos sąjungos kontekste: sociolodemografinės įžvalgos

Besitęsiantis gyventojų senėjimas per pastaruosius dešimtmečius išplito ir tapo globaliu reiškiniu, todėl gyventojų senėjimas pripažįstamas vienų svarbiausių 21 amžiaus demografinių tendencijų (UNFPA, 2012).

Pažymima, kad gyventojų senėjimas siunčia mums dvi žinutes – progą švęsti ir progą atliepti iššūkiams (UNFPA, 2012). Priežastis švęsti susijusi su atsiradusia galimybe nugyventi ilgą gyvenimą. Vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė Europos sąjungos šalyse yra pasiekusi beveik 80 (79,9 metai, 2013 m.) metų (Eurostat, 2015). Ypatingai proga švęsti civilizacijos pasiekimus pasižymi septyniolika iš dvidešimt aštuonių (kas sudaro 61 proc.) Europos sąjungos šalių – juose gyventojų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė 2013 m. viršijo 80 metų (1 pav.). Kadangi projekte dalyvavo ir Islandija, jos dideli pasiekimai ilginant gyventojų vidutinę tikėtiną gyvenimo trukmę taip pat yra įtraukti į paveikslą (1 pav.).

Deja, naujosios ES narės – Rytų ir Centrinės Europos regiono šalys vis dar yra gerokai atitrūkusios nuo Europos valstybių lyderių. Rytų ir Centrinės Europos šalyse gyventojų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė 2013 m. svyravo nuo 77,5 iki 73,4 metų (1 pav.).

Daugumai INNOMEC projekte dalyvavusių šalių gyventojų būdinga ilga gyvenimo trukme – Italija (82,1 metai), Islandija (81,3), Austrija (80,5), Belgija (80). Projekte Rytų Europos šalims atstovaujanti Lietuva gyventojų vidutinės gyvenimo trukmės požiūriu buvo prasčiausioje padėtyje tiek tarp projekto partnerių, tiek Europos sąjungos mastu. Lietuvos gyventojų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė 2013 m. sudarė tik 73,4 metus (Eurostat, 2015a).

Gyventojų senėjimas matuojamas ir vyresnio amžiaus gyventojų dalimi bendrame gyventojų skaičiuje (2 pav.). Tarp INNOMEC projekte dalyvaujančių šalių didžiausia vyresnio amžiaus žmonių dalimi pasižymi Italija – 65 metų ir vyresni jos gyventojai sudaro 20,1 proc. iš bendro gyventojų skaičiaus (Eurostat, 2015b).

Lietuvoje, Austrijoje ir Belgijoje senjorai sudaro atitinkamai 18,2, 18,1 ir 17,6 procentus visų gyventojų. Tuo tarpu Islandijoje senjorų tesudaro 12,9 proc. visų gyventojų. Europos sąjungos gyventojų demografinės senatvės lygis 2013 m. pradžioje siekė 18,2 proc. (65 metų ir vyresnių gyventojų dalis iš bendro gyventojų skaičiaus) (Eurostat, 2015b).

Remiantis naujausiomis gyventojų prognozėmis (EUROPOP2013), gyventojų senėjimas – vyresnio amžiaus žmonių dalies bendrame gyventojų skaičiuje didėjimas – tęsis toliau ir ateinančiais dešimtmečiais.

1 pav. INNOMEC projekto ir kitų Europos sąjungos šalių gyventojų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė, 2013 m., metai

Šaltinis: Eurostat. Life, 2015.

2 pav. INNOMEC projekto ir kitų Europos sąjungos šalių 65-79 metų ir 80 metų ir vyresnių gyventojų dalis bendrame gyventojų skaičiuje, 2013 m., procentai

Šaltinis: Eurostat. [demo_pjangroup], 2015.

Kalbant apie gyventojų senėjimą, kaip ir kitose gyvenimo srityse, svarbūs yra ne tik kiekybiniai rodikliai. Daugėjant nugyventų metų skaičiui, didėjant vyresnio amžiaus gyventojų proporcijai, kyla pagrįstas susirūpinimas dėl to, kokie tie metai, kurie prisideda prie gyvenimo. Tai klausimas apie gyvenimo kokybę senatvėje [tai siejama su mūsų Klausimynu N°1 Innomec.eu]. Ar visuomenė pajėgs aprūpinti vyresniąją kartą ištekliais, būtinais oriai senatvei (vyresnio amžiaus žmonių materialinio aprūpinimo, socialinės ir sveikatos priežiūros, švietimo, saviraiškos poreikių tenkinimas) užtikrinti? Kaip sukurti visuomenę, kurioje visos kartos galėtų klestėti?

Ilgėjant gyvenimo trukmei ir didėjant vyresniosios kartos atstovų proporcijai visuomenėje, kyla poreikis persvarstyti bendruomenės ir vyriausybės požiūrį į vyresniosios kartos socialinį ir ekonominį vaidmenį, į jų poreikių tenkinimo bei jų potencialo atskleidimo galimybes. Vyresnio amžiaus gyventojų situacijos – jų poreikių tenkinimo bei jų turimo potencialo panaudojimo – visapusiškam įvertinimui 2013 metais buvo sukurtas naujas, analogų neturintis instrumentas – AgeWatch Index (3 pav., HelpAge, 2013). Šis instrumentas pasižymi tuo, kad 1) jo dėmesio centre yra žmogus – vyresnio amžiaus žmogus, 2) jis įgalina tarptautiškai palyginti, 3) jis pateikia mokslo žiniomis grįstus siūlymus, kokiomis kryptimis tobulinti vyresnio amžiaus gyventojų kokybę. Global AgeWatch Index apima 13 rodiklių, sugrupuotų į keturias sritis (2 pav.): pajamų saugumas (4 rodikliai), sveikatos būklė (3 rodikliai), užimtumas ir švietimas (2 rodikliai) bei įgalinanti aplinka (4 rodikliai). Pirmosios dvi sritys – pajamų saugumas ir sveikatos būklė – atspindi vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę. Kitos dvi sritys orientuotos į vyresnio amžiaus žmonių potencialo atskleidimą. Trečioji sritis – užimtumas ir švietimas – rodo pačių vyresnio amžiaus žmonių individualų potencialą, o ketvirtoji – įgalinanti aplinka – visuomenės sukurtą aplinką tam potencialui skleistis.

3 pav. Globalaus vyresnio amžiaus gyventojų stebėjimo indekso (Global AgeWatch Index) sritys ir rodikliai.

Source: HelpAge, 2013.

2015 metų Global AgeWatch Index duomenimis, INNOMEC projekte dalyvaujančios šalys išsirikiavo sekančiai pradedant nuo geriausios: Islandija (81,8 procentai iš 100), Austrija (74,4 proc.), Belgija (63,4 proc.), Italija (53,5 proc.) ir Lietuva (43,2) (HelpAge, 2015). Vadinasi, geriausia vyresnio amžiaus žmonių situacija tarp projekto partnerių yra Islandijoje, kur jų socialinės ir ekonominės gerovės rodiklių reikšmės yra aukščiausios. Tuo tarpu Lietuvos vyresnio amžiaus žmonių situacija yra palyginti prasčiausia: tarp projekte dalyvaujančių šalių Lietuvos rodiklis yra žemiausiais, o tarp Global AgeWatch index reitinguojamų 96 šalių Lietuva užima 63 vietą.

Siekdami palyginti INNOMEC partnerių šalių pasiekimus pagal atskiras Global AgeWatch Indexo sritis (4 pav.), sukūrėme kiekvienos šalies „senjorų gerovės deimančiuką“, kurio kiekviena briauna atspindi tam tikros srities pasiekimus. Kuo „deimančiukas“ didesnis, tuo senjorų gerovė aukštesnė.

4 pav. INNOMEC šalių partnerių Global AgeWatch Index reikšmės pagal indekso sritis, 2015 m., procentai{2}

Šaltinis: HelpAge, 2015.

4 paveiksle pastebime, kad vyresnio amžiaus gyventojų pajamų saugumo sritis (4 pav. vaizduojama paveikslo viršutiniame smaigalyje) yra visų INNOMEC partnerių - Islandijos, Austrijos, Belgijos, Italijos ir Lietuvos - viena stipriausių pusių. Pajamų saugumą vaizduojantys deimančiukų smaigaliai yra labiausiai išreikšti (reikšmės svyruoja 73,1-86,6 proc. lygmenyje). Senjorų sveikatos būklę atspindintis „deimančiuko“ dešinysis smaigalys yra gana išreikštas Islandijoje, Austrijoje, Belgijoje ir Italijoje, kur šio rodiklio reikšmė svyruoja 68,7 – 78,7 procentų intervale. Tuo tarpu Lietuvos senjorų sveikatos būklė palyginti silpna – šio rodiklio reikšmė tesiekia 44,2 procentus. Užimtumo ir švietimo srities rodikliai („gerovės deimančiukų“ apatinis smaigalys) nėra šių šalių stiprybė – Italijoje ir Belgijoje jų reikšmės yra žemiausios (atitinkamai, 28,2 ir 32,9 proc.) lyginant su kitais projekto partneriais. Palyginti aukštais vyresnės kartos užimtumo ir švietimo rodikliais pasižymi Islandija ir Lietuva (atitinkamai 54,5 ir 50 proc.), Austriją su 37,6 proc. rodiklio reikšme paliekant nuosaikioje vidurio pozicijoje. Matuojant vyresnę kartą įgalinančią aplinką (kairysis „deimančiuko“ smaigalys), aukštas rodiklio reikšmes rodo Austrija, Islandija ir Belgija (atitinkamai, 82,7, 78,8 ir 73,4 proc.). Šioje srityje atsiliekančios yra Italija ir Lietuva (atitinkamai 58,5 ir 52,6 proc.).

INNOMEC key wordsINNOMEC šalių partnerių demografinio senėjimo tendencijų ir vyresnio amžiaus gyventojų gerovės analizė parodė, kad kiekvienoje Projekte dalyvaujančioje šalyje vyresnės kartos situacija skiriasi iš esmės [tai siejama su mūsų Klausimynu N°2 Innomec.eu]. Būtent todėl manome, kad projekto rezultatai gali būti naudingi, nes Projekto tikslai yra šie: (1) įgalinti vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą socialiniame ir kultūriniame gyvenime; (2) skatinti abipusį tarpgeneracinį iš vyresnio amžiaus žmonių, jaunosios kartos ir šeimos narių; (3) stiprinti vietos ir Europos tinklų ir socialiai atsakingą požiūrį, sutelkiant dėmesį į vyresnio amžiaus žmonių globos centrų indelį į mokymosi visą gyvenimą strategiją. Mes tikime, kad mūsų projekto rezultatų sklaida padės sukurti prielaidas stiprinti vyresnio amžiaus žmonių gerovę holistiniu būdu, didinant ir įvairinant tarpgeneracinio mokymosi pasiūlą ir vyresnio amžiaus žmonių integraciją į vietos besimokančias bendruomenės.

{2}Aukštesnės rodiklio reikšmės atspindi aukštesnę vyresnio amžiaus gyventojų gerovę.

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Pilotinių mokymų kontekstas

AUSTRIJA – Gracas

INNOMEC veiklos daugiausia įgyvendintos Austrijos mieste Grace ir aplinkiniuose rajonuose. Per 21.53% Graco gyventojų - vyresni nei 60 metų (2015 m. kovo 31 d.), tai beveik 60,000 žmonių. Municipaliteto Senjorų skyrius (SeniorInnenbüro Graz), pirmas tokiai veiklai skirtas skyrius Austrijoje, jau nuo 1996 metų rūpinasi vyresnio amžiaus asmenimis, kurie gyvena savo namuose. Beveik 20,000 senyvo amžiaus asmenų Grace vyresni nei 75 metai, didelė tikimybė, kad jie lankosi viename iš Graco (dienos) globos centrų, kurie siūlo 1,930 vietų (2015 gegužė). Greta šios paslaugos yra teikiamos ambulatorinės socialinės paslaugos piliečiams, kurie renkasi gyvenimą savo namuose.

Dviejų mokytojų komada, Andrea Gaal ir Elisabeth Schrattner, drauge dirbo su dienos globos centrų ir kitų socialinių paslaugų vartotojais ir surašė vyresnio amžiaus žmonėms svarbias temas. Vyresnius žmonės jos sudomindavo taikydamos kūrybinius metodus. Svarbus vaidmuo teko transkultūriniam biografinio darbo metodui (TBD). Jis pasitelktas bendrose veiklose dalinantis prisiminimais, užrašant atsiminimus, išgryninat atsiminimus per interviu. Vėliau šie interviu buvo įrašyti į vaizdo ir garso įrašus ir patalpinti į tarptautinę duomenų saugyklą MEMORO (www.memoro.org/at-at), į naują Memoro talpyklą Austrijoje, iki šiol nesukurtą šalių Prisiminimų Banko padalinį, atsiveriantį tarptautinei prieigai.

Pratybos suaktyvindavo ir suteikdavo naują vertę vyresnio amžiaus dalyvių atsiminimams, kuriuos verta perkelti į dabartį. Asmeninės biografijos tapo visą gyvenimą trunkančio mokymosi pagrindu ir tolesnės perspektyvos atrama. Biografinio darbo metodo pratybos buvo organizuojamos nuo 2015 vasario. Pratybų moduliai pritaikyti mažoms grupėms tiesiogiai globos centruose ar kitų veiklų erdvėse. Pirmasis modulis (trukmė 1,5 val.) tapo grupės parengimo pratybomis. Antrąjį modulį daugiausiai teikė individualiai, jo trukmė – 1 valanda asmeniui. Šio modulio esmė – pusiau struktūruotas biografinis interviu su namų gyventojais. Šios interviu buvo įrašytos į vaizdo juostą.

Veiklos vyko šešiose skirtingose erdvėse: senjorų kavinėje, rajono biure, dienos globos centruose, bendruose butuose ir butuose su teikiama pagalba, senelių namuose ir namie. Iš viso pratybose dalyvavo 61 senyvo amžiaus asmuo 5-iose pilotinėse grupių veiklose (12 modulių) ir individualiose veiklose namie. 37 iš šios grupės du kartus dalyvavo pratybose, 29 sutiko tik individualiems interviu ir įrašams vaizdo ar audio priemonėmis. Jauniausias dalyvis yra gimęs 1949, vyriausias – 1919.

Dviem Inspire mokytojams padėjo jaunimas, darbuotojai arba/ir būsimi profesionalai ir lankomų vietų personalas.

Pratybų erdvės:

Dienos globos centras Cristall / Compass Grupė, Gracas Bethlehemgasse, http://www.compass-org.at/

Graco Municipaliteto senjorų skyrius, kavos popietės, http://bit.ly/1KcdGiS

Rajono biuras Eggenlend/WIKI, Gracas Eggenberg, https://www.facebook.com/staeggenlend

Butai su teikiama pagalba / Caritas Gracas, Leechgasse, http://bit.ly/1Kcdxfl

Namai pensijinio amžiau sgyventojams „Menda“, Hartberg, http://www.menda.at/pflege.html

Privatūs namai

BELGIJA - Briuselis

Mūsų pilotinis mokymas didžia dalimis susijęs su prancūzakalbe Belgijos, o labiausiai su Briuselio sostinės regionu ir Liežo miestu Valonijoje (prancūzakalbių regionas). Toks konteksto patikslinimas susijęs su faktu, jog šalis yra 3 regionų federacija: Briuselio sostinė, Flandrija ir Valonija. Kalbos klausimas (2 valstybinės kalbos: prancūzų, olandų ir vokiečių kalbos mažumos) labai svarbus tokioje valstybinėje sandaroje, dėl jo susiformavo daug politinių ir administracinių 3 regionų skirtumų.

Pradžioje mūsų tyrimai vyko 2-jomis gretimomis kryptimis:

žiniatinklio pagalba sukaupti globalios prancūzakalbių vyresnio amžiaus asmenų situacijos duomenis;

per kontaktinius asmenis užmegzti ryšius su senyvo amžiaus asmenų organizacijomis, kurias domintų dialogas su INNOMEC projektu.

Iš žiniatinklio paieškų suradome įdomios informacijos, kurią pasitelkėme projekto eigoje:

Briuselio mieste 1000 (viena iš 19 urbanistinio darinio Komunų) dalyvauja WHO projekte «Miestas visiems»;

ULB (Laisvasis Briuselio universitetas, angl. the Free University of Brussels) sukūrė tyrimų grupę “Senėjimo, amžiaus ir gyvenimo trukmės” tyrimo grupė), besidominčią mūsų projekte iškelta problema.

Viešos įstaigos labai plačiu spektru bendradarbiauja su asociacijų grupėmis, siekdamos teikti tinkamas paslaugas vyresnio amžiaus asmenims. Antroje projekto fazėje mes susisiekėme su valstybinėmis įstaigomis, kad peržiūrėtume vyresnio amžiaus asmenų globos centrų vadybines strategijas ir praktiką.

Briuselio miestas – tai mikrokosmosas, 19 municipalitetų, kiekviename atskiras CPAS (Valstybinis socialinės veiklos centras, angl. Public Centre for Social Action), kiekvienam vadovauja Prezidentas, kurį išrenka Municipaliteto taryba. Kiekvienas CPAS pagal savo teritorijos poreikius inicijuoja socialines struktūras, kurias jie ketina remti. Šioje aplinkoje mes pirmiausiai užmezgėme kontaktus su CPAS iš Forest municipaliteto (venas iš 19 municipalitetų) ir susisiekėme su Val des Roses centru. 6 mėnesius vyko pokalbiai su šiame centre dirbančiais ekspertais ir vadybine centro grupe. “Maison Val des Roses” dažniausiai apgyvendina vyresnio amžiaus žmones, sergančius demencija. Aišku, vieni atvejai sudėtingesni už kitus, todėl teikiamas paslaugas būtina diferencijuoti. Be to, šiuo metu institucijos patalpose vyksta rekonstrukcija. Šioje aplinkoje atsirado galimybė suorganizuoti grupinę veiklą. Per Europos bendro mokymosi sesiją 2014 m. birželį projekto dalyviai buvo pakvieti į slaugos namus pasidalinti patirtimi ir praktika su socialiniais darbuotojais.

Vėliau mes užmezgėme kontaktus su Schaerbeek municipaliteto administracija, miesto Taryba ir Aldermen kolegija. Mūsų veiklos vyko Schaerbeek “Maison des Femmes”, atviroje institucijoje, į kurią kviečiamos įvairios kartos prisidėti prie atpalaiduojančių veiklų (meno parodos, filmų peržiūros, praktiniai užsiėmimai). Šioje vietoje įrašėme klausymo gebėjimo ugdymo pratybų vaizdo įrašą, didaktinių pratybų pavyzdį iš Audio-Psycho-Fenologija [sąsaja su vaizdo įrašu YouTube].

Mes taip pat pristatėme programą “Centre d’Animation de Quartier Biloba”, kurioje vykdomos įvairių kartų veiklos, ir “Centre Résidentiel poor Seniors Albert de la Tour”, Schaerbeek ir Orpéa Residence “Le Sagittaire” įsteigtoje Uccle municipalitete.

Mes susisiekėme su “Le Monde des Possibles” centru Lieže, visą gyvenimą trunkančio mokymosi įstaiga, įsikūrusia Valonijos - Briuselio federacijoje, su institucija, su kuria jau esame bendradrabiavę. Mes pristatėme APP metodą jų daugiakultūrinio ir integruoto kalbų mokymo kontekste. Šioje srityje tęsiame bendradarbiavimą.

Paskatinti Schaerbbek municipaliteto Švietimo, kultūros ir lygių galimybių skyriaus deputatės iš dvikalbės bendruomenės, kuri parėmė mūsų ketinimus susisiekti su olandų kalba kalbančiais piliečiais, mes pristatėme APP ir Olandų rajone, Antverpene, kur sulaukėme gyvo institucinio susidomėjimo.

Paprastai mūsų veiklos vykdavo atvirose institucijose kelių kartų grupėse su veiksniais vyresniojo amžiaus ir jaunesniais dalyviais, atstovaujančiais įvairias kultūrines grupes.

“Bureau Fédéral du plan – Région de Bruxelles-Capitale” stebėjimo rezultatai teigia, kad vyresnio amžiaus asmenys (nuo 65 iki 80 ir vyresni) 2010 sudarė 14.3 procentų gyventojų, prognozuojama, kad tokia procentinė dalis išliks nepakitusi iki 2030 ir padidės iki 19.7 procentų 2060.

Šiuo metu regione gyvenamos patalpos, kur teikiama įranga ir paslaugos, tinkamos vyresnio amžiaus asmenims, yra:

slaugos namai savarankiškai gyvenantiems vyresnio amžiaus asmenims, teikiantys nereguliarias sveikatos paslaugas;

slaugos ir globos namai nesavarankiškiems piliečiams, kuriems būtinos intensyvios globos paslaugos;

geriatrinės ligoninės, skirtos specialiai gydomiems vyresnio amžiaus pacientams;

gyvenamos patalpos su teikiama priežiūra vyresnio amžiaus asmenims, kurie pareiškia norą gyventi savarankiškai, bet gali naudotis įvairiomis paslaugomis ir bendra įranga;

dienos globos centrai, teikiantys priežiūrą ir namų globoje esantiems asmenims.

Briuselio sostinės rajone yra 204 struktūros ir tarnybos, teikiančios paslaugas gyvenamose vietose vyresnio amžiaus asmenims, 28% jų teikia paslaugas prancūzakalbiams vyresnio amžiaus asmenims, 5% – olandų kalba kalbantiems asmenims ir 67% – dvikalbiams senyvo amžiaus asmenims. Ši statistika remiasi gyventoju dalimi, kurios amžius 60+, nes 60-ies metų piliečiai jau priimami į tokias institucijas. Vidutiniškai regione yra viena tokia rezidencinės priežiūros struktūra ar tarnyba 1,000 vyresnio amžiaus piliečių.

Gyvenamos patalpos išdėstytos tolygiai visoje teritorijoje, dienos globos centrai daugiausiai sutelkti regiono centrinėje dalyje{3}.

Vietinei kultūrai, Briuselio sostinės rajonas labai urbanizuota vieta, būdinga, kad šeimos linkusios parinkti rezidencinę priežiūrą vyresnio amžiaus giminaičiams, o ne apgyvendinimą šeimos namuose (per maži butai, brangu, visi šeimos nariai dirba, ir pan.).

ISLANDIJA - Reikjavikas

Islandijos gyventojų skaičius šiandien - 329,100. Tai gana jauna valstybė, nes 67-ių ir vyresnių asmenų yra apie 33,000 arba tik 10% visų gyventojų. Planuojama, kad Islandijos gyventojų skaičius išaugs apie 33% iki 2060 ir sieks 430,000. 2040 –ais mes planuojame, kad 67-ių ir vyresnio amžiaus asmenų skaičius augs nuo 10% iki 18% bendro gyventojų skaičiaus.

Projektas buvo vykdomas vyresnio amžiaus asmenų centre Hrafnista – tai didžiausias vyresnio amžiaus asmenų globos ir slaugos centras Islandijoje. Hrafnista slaugos namuose gyvena per 600 žmonių; Hrafnista jungia tris dienos ir mokymo centrus. Hrafnista pirminis tikslas – teikti aukštos kokybės slaugos ir medicininę pagalbą, reabilitacinę, fizio- ir darbo terapiją ir organizuoti įvairias bendravimą skatinančias veiklas. Dienos centruose pasirinkome vykdyti mūsų pratybas. Mūsų dienos centrų klientai pareiškė pageidavimą dalyvauti siūlomoje reabilitacinėje veikloje, pasikonsultavę su gydytojais. Klientai gali atvykti į dienos centrus 4- ias savaites, čia jie gauna, pavyzdžiui, fizioterapijos ir darbo terapijos paslaugas. Klientai lankosi įprastomis darbo valandomis nuo 9:00 iki 15:00 savaitės metu. Daugelis mūsų klientų – socialiai izoliuoti ir išgyvena depresiją, Parkinsono simptomus, demenciją ir kitas negales , jie gyvena savo namuose.

Dienos mokymo centre galime užmegzti ryšį su jaunesniais vyresnio amžiaus klientais. Mūsų tikslas – įgalinimas ir suteikta galimybė pasidalinti savo gyvenimo istorija, pasitelkiant Tarpkultūrinį biografinio darbo metodą (TBD), Memoro interviu ir Audio-Psycho-Fenologijos (APP) metodą.

TBD metodą pritaikėme mūsų biografinio darbo stiliui ir vadiname jį Gyvenimo istorija. Mes taikome Gyvenimo istorijos metodą slaugos namuose, ypač dirbant su žmonėmsi su demecija. Projekto dalyviai klausia klausimus: “Kodėl verta tai daryti?” ir “Kam tas atneš naudos?”. Dienos mokymo centras padeda kiekvienam klientui, pradedant dirbti su Gyvenimo istorijos metodu, kokius klausimus verta kelti ir kaip galima į juos atsakinėti. Daugelis mūsų klientų – pozityviai nusiteikę ir norėjo imtis veiklos namie su šeima, kiti išreiškė teigiamą požiūrį, bet pasiūlius metodą juo nesusidomėjo.

Mūsų tikslas, kad žmonėms keliantis į slaugos namus, jie jau būtų surašę savo gyvenimo istoriją, kuria personalas galėtų naudotis. Tai naudinga asmeniui, ypač, jei tas asmuo kenčia dėl prarandamos atminties.

Memoro interviu atliko Oddur Albertsson ir jis juos vykdė dienos mokymo centro patalpose. Oddur pristatė projektą visiems dienos mokymo centro klientams auditorijoje. Jo paskaitos klausė 15 žmonių, įvyko grupės diskusija apie atsiminimus ir senus laikus. Vėliau Oddur ir du mokiniai kalbino mūsų tris klientus ir įrašė interviu sesiją vaizdo kamera. Pradžioje klientai išreiškė abejones, nes jautė žiniatinklio baimę ir dvejojo kam tas video bus prieinamas. Jie svarstė: “Ar atrodysiu kvailai?” ar “Aš nemoku pasakoti nieko įdomaus!”.

Visi trys klientai norėjo peržiūrėti interviu prieš juos publikuojant. Visi buvo patenkinti rezultatu.

APP pristatėme visiems mūsų dienos centro klientams. Panaudojome iPad planšetę su APP programa LIT ir ji buvo prieinama mūsų klientams kasdien po pietų. Kasdien ja naudojosi apie 4-5 asmenys. Kiekvienas dirbo su programa apie 30 minučių 2-4 kartus per savaitę. Klientai teigiamai žiūrėjo į šią priemonę ir teigė, kad muzika išvalo protą ir padeda koncentruotis, pagerina ūpą, 30 minučių teikė malonaus atsipalaidavimo ir nemigdė. Po bandomojo periodo tęsėme APP taikymą visą vasarą.

ITALIJA - Palermas

Speha Fresia nuo pat pradinių paraiškos rengimo žingsnių pakvietė į projektą asocijuotu partneriu Vyresnio amžiaus asmenų centrą “Principe Ventimiglia e Conte Palagonia” (IPAB Principe di Palagonia) – nedidelius globos namus Palerme (Sicilijos regione), kur socialiniams darbuotojams trūko kvalifikacinių mokymų ir kuris susidomėjo inovatyviu praktikų pilotiniu bandymu, siekiant pagerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę. Institutas administruoja 32 klientų dydžio slaugos namus, 13 šių klientų jau dalyvavo INNOMEC pilotiniame projekte; taip pat administruoja Vyresnio amžiaus asmenų centrą, į kurį įsiregistravo 250 asmenų ir kuris yra atvirai ir plačiai atvertas bendruomenei. Centras veikia pačiame Institute ir vykdo socialines bei rekreacines veiklas. Vyresnio amžiaus žmonės – tai moterys ir vyrai, nuo 65 iki 100 metų amžiaus (vidutinis namuose gyvenančių senyvo amžiaus asmenų amžius – 90 metų, o Dienos globos centre 70 metų). Tai viešas labdaros institutas, 70% lėšų surenkama iš privačių fondų (60% pajamos iš turto; 10% klientų įmokos); ir 30% iš visuomeninių fondų (regiono biudžetas apmoka personalo išlaidas, Palermo Municipalitetas moka paramą Vyresnio amžiaus asmenų centrui). Slaugos namuose dirba 12 personalo narių: 3 seserys, 1 gydytojas, 1 slaugos operatorius, 1 animatorius, 6 švaros personal darbuotojai; taip pat gali būti įdarbinti socialinis pagalbininkas kaip stažuotojas (UMSA universiteto internatūra); du savanoriai, kapelionas ir vienuolė. Teisiniai aktai reglamentuoja šiuos pagrindinio personalo kvalifikacinius standartus: profesinė kvalifikacija slaugos operatoriams; slaugos bakalauras ir su juo suteikiamos licenzijos medicinos seserims; socialinio darbo bakalauras socialiniam pagalbininkui. Italijoje sveikatos apsaugą reglamentuoja regionų teisės aktai. Sicilijos regione, siekiant atidaryti Vyresnio amžiaus asmenų globos centrą, būtina registruotis specialiame kadastre ir gauti regiono akreditaciją. Centrams tenka atsižvelgti į bendrus struktūrinius standartus (Regiono 1986 m. Įstatymas Nr.22 ir DPR 1988-06-29 struktūriniai socialinės globos paslaugų standartai, numatomi regioniniame Įstatyme Nr.22/86), o personalas reglamentuojamas 1996-06-04 Respublikos Prezidento Dekretu patvirtintu Regiono municipalitetų sutartimis dėl socialinės globos paslaugų, kaip įtvirtinta Regioniniame Įstatyme Nr. 22/86. Organizacijų teikiamos paslaugos – pagalba vyresniojo amžiaus asmenų globai ir socio/kultūrinės veiklos. Valstybinio 2000 m. Įstatymo Nr. 328 straipsnis 10 dar nėra taikomas Sicilijos regione, t.y. “IPAB” reglamentas (Viešieji globos ir labdaros institutai, angl. Public Institution of Care and Charity), instituto fondai vis dar formuojami, remiantis taip vadinamu 1890 m. “Crispi Įstatymu”, “Crispi Law”!

Sicilijos regiono gyventojų amžiaus struktūra 2015m. statistikos duomenimis sudaro 19.9%{4} per 65 metus perkopusių gyventojų. Palerme ir jo provincijose šis procentas šiek tiek žemesnis (19.3%,) patvirtinantis mūsų šalies gyventojų ilgaamžiškumą, bet analizuojant globos ir slaugos paslaugas ir lyginant jas su likusia Italijos dalimi, vyresnio amžiaus žmonių globa beveik pilnai patikėta šeimoms ar privatiems globėjams. Senėjimas ir šeimų transformaciniai procesai apsunkina šias globos pastangas šeimose ir privatiems globos teikėjams. Auga vyresnio amžiaus ir “labai senų” asmenų skaičius, siekiantis rezidentinės globos, tokių paslaugų teikimas lėtai auga, vis dar stebimas didelis regioninis atotrūkis tarp Šiaurės ir Pietų. Pasiūla dar menkai diversifikuota, ji suformuota tipologiniu pagrindu, nėra tinklo organizacijos, kurią reikia kurti. Regioninio AUSER (nacionalinė vyresnio amžiaus žmonių asociacija šalia profesinių sąjungų CGIL) tyrimo duomenimis, Sicilija teikia prasčiausias rezidencines globos paslaugas, jos indekso rodikliai 0.9 lovos vyresniojo amžiaus asmenų globai tenkančios 1,000 vyresnio amžiaus gyventojų, nacionalinis vidurkis 14.5 lovų. Panaši situacija ir integruotų paslaugų asmens namuose teikime – tai prižiūrimi 2.14, lyginant su nacionaliniu vidurkiu 4.12 iš 1000 vyresnio amžiaus asmenų jų pačių namuose{5}.

ITALIJA - Vičenca

Italijoje sveikatos ir globos sistemos administruojamos Regionų, todėl žemiau išvardintos charakteristikos gali būti siejamos iš dalies tik su Veneto Regionu, bet ne su bendra nacionaline būkle.

Venetas – vienas iš šiaurės rytų Italijos regionų, kuriame gyvena apie 4,921,140 gyventojų. Istoriškai susiklostė, kad natūralus kasmetinis demografinis prieaugis visą laiką buvo tarp pačių didžiausių Italijoje, bet 1983 metais jis pirmą kartą buvo neigiamas. Neigiama tendencija išliko ir net kasmet gilėja.

Gyventojų struktūra pagal amžių atrodo taip:

Lentelė 1. Gyventojų amžiau struktūra 2002 – 2015 metų periodu (šaltinis: ISTAT)

Aišku, kad senėjimo procesas stiprėja, todėl Veneto gyventojų amžiaus trukmės vidurkis irgi kyla (nuo 41.7 metų 2002-ais iki 44 metų 2015-ais – šaltinis: ISTAT 2015). Asmenų, pasiekusių ir perkopusių 65 metus, skaičius auga: jei 2002 jis siekė apie 827,630, tai šiandien skaičiuojame 1,066,900 asmenų. Aktyvus senėjimas - vis plačiau ir plačiau diskutuojama tema socialinėje ir politinėje plotmėse, nes šis demografinis darinys stipriai įtakoja gerovės poreikius ir sąnaudas.

Veneto regionas reguliuoja Vyresnio amžiaus žmonių centrų (ECCs, angl. Elderly Care Centres ) vadybą, iškeldamas eilę bendrų standartų nacionalinei akreditacijai gauti. Jei Centras neatitinka šių standartų, regionas neakredituoja naujos struktūros ir ji nėra įtraukiama į valstybinę sistemą.

Vienas šių standartų reikalauja, jog Centre būtų taip vadinami “švietimo skyriai”, kurie savo darbe turi remtis kitų specialistų veikla ir rekomenduoti švietėjišką bei mokomąjį veiklą.

Tokia struktūra labai išryškina iškirtinę ECC centrų vertę ir juos atskiria nuo ligoninių struktūrų. [tai siejama su mūsų Klausimynu N°3 Innomec.eu].

Nežiūrint į skirtumus tarp globos ir švietimo paslaugų, socialiniai operatoriai pastebi, kad dažnai sunku atskirti šiuos du aspektus vieną nuo kito, jei dirbama su vyresnio amžiaus žmonėmis.

Globėjas dažnai iš tiesų skiria “mokymo minutes” rezidentams, ypač jei ji/jis moko rezidentus šeimininkauti (skalbti, rengtis, valgyti ir t.t.) savarankiškai.

Mokymo ir mokymosi veiklos Suaugusiųjų globos centrų veikloje visada sulaukia ypatingo dėmesio. Profesionalūs mokytojai - kertinis elementas daugiadisciplininiame lavinime, skirtame kiekvienam rezidentui ir jei rezidentas įrašomas į centrą, jis yra vertinamas pagal jo ambicijas, pasakojimus, kompetencijas ir interesus. Tai atliekama siekiant pritaikytų geresnius veiklų ir iniciatyvų pasiūlymus, atitinkančius kliento profilį ir taip suformuojama klientui reikiama paslauga.

Pradėję nuo bendros situacijos aprašymo, tęsiant Italų partnerio SCV įsipareigojimus išbandyti APP ir MEMORO metodologijas, SCV susisiekė su įvairiomis organizacijomis ir socialiniais partneriais, dirbančiais vyresniojo amžiaus žmonių priežiūros paslaugų ir strateginių sprendimų srityse.

Mes suradome 2 organizacijas, vadovaujančias vyresnio amžiaus žmonių centrams, kurios labai susidomėjo galimybe pasiūlyti eksperimentus, inovatyvius įrankius ir metodus, siūlomus INNOMEC, savo klientams.

Todėl, drauge su organizacijomis mes suplanavome, atsižvelgdami į jų galimybes, kurie metodai galėtų būti taikomi kiekvienoje institucijoje.

Šios 2 organizacijos:

1. Cooperativa La Goccia (Marostica, Vičenca)

2. Fondazione OASI (S. Bonifacio, Verona).

Organizacijos įsikūrusios skirtingose Veneto regiono vietose, todėl pratybų sklaida siekė plačiau nei Vičencos miestas.

Abi organizacijos nusprendė išbandyti APP metodą, bet tik OASI ėmėsi bandyti ir MEMORO.

LIETUVA - Vilnius

Pastarojo laikmečio demografinių procesų sąveika keičia gyventojų amžiaus struktūrą bei sąlygoja visuomenės senėjimą Lietuvoje. Lietuvos statistikos duomenimis (2013), socialinę globą vyresnio amžiaus asmenims 2012 metais teikė 102 socialinės globos įstaigos, juose gyveno 4,5 tūkstančio vyresnio amžiaus asmenų. Didžioji dauguma šių įstaigų yra savivaldybių pavaldumo, kitos – visuomeninių organizacijų ar privačios globos įstaigos. Stacionarios globos įstaigos vyresnio amžiaus žmonėms yra šios: vyresnio amžiaus žmonių globos namai, skirti žmonėms, kuriems reikalinga nuolatinė slauga ir globa ir kurie dėl senatvės ir negalios negali savarankiškai gyventi savo namuose bei savarankiško gyvenimo namai, skirti apgyvendinti vyresnio amžiaus asmenis, kuriems nereikia nuolatinės globos ir slaugos, o savarankiškam gyvenimui pakanka nedidelės pagalbos ir kai kurių rūšių socialinių paslaugų.

Šiuo metu Lietuvoje socialinių paslaugų įvairioms klientų grupėms kokybės matavimas ir vertinimas yra tik pradiniame etape. Siekiant socialinių paslaugų kokybės tikslų Lietuvoje bandoma apibrėžti ar nusakyti kas yra socialinių paslaugų kokybė, kokiais kriterijais ji matuojama. Kitaip sakant, šiuo metu diskutuojama socialinių paslaugų kokybės samprata. Tai ypač aktualu socialiniams darbuotojams, teikiantiems socialines paslaugas vyresnio amžiaus klientams, kai veiklos kokybės vertinimas siejamas su profesijos prestižo auginimu visuomenėje [tai siejama su mūsų Klausimynu N°4 Innomec.eu]. Socialinių paslaugų kataloge (2006 m. balandžio 5 d. įsakymu Nr. A1-93, (Žin., 2006, Nr. 31-1092) edukacinės veiklos paslaugos nėra tiesiogiai įvardinamos, tačiau praktikoje jos realizuojamos kaip sociokultūrinės paslaugos, kurios Kataloge apibrėžiamos kaip laisvalaikio organizavimo paslaugos, teikiamos siekiant išvengti socialinių problemų (prevenciniais tikslais), mažinant socialinę atskirtį, aktyvinant bendruomenę ir kurias teikiant asmenys (šeimos) gali bendrauti, dalyvauti grupinio socialinio darbo užsiėmimuose, užsiimti mėgstama veikla. Šių paslaugų pagrindiniai teikėjai yra socialiniai darbuotojai.

Socialinių paslaugų vyresnio amžiaus žmonių socialinės globos įstaigose kokybės vertinimas Lietuvoje pradėtas 2013 metais. Naudojami socialinių paslaugų kokybės vertinimo kriterijai - tai infrastruktūros (pastatų) būklės atitikimas reikalavimams, personalo kvalifikacija, atitinkančios reikalavimus dokumentacijos buvimas, atitikimas socialinių paslaugų išvystymo normatyvams. Šie kriterijai susidaro iš objektyvių, kiekybinių matmenų, kurių pagalba lengviausia išmatuoti tam tikrus kokybės aspektus. Socialinių paslaugų įstaigų licencijavimas, Lietuvoje prasidėjęs 2013 m., apima tik objektyvius kriterijus, kurie išvardinti Vyriausybės 2012 m. gegužės 16 d. nutarimu Nr. 528 patvirtintose Socialinės globos įstaigų licencijavimo taisyklėse (Žin., 2012, Nr.: 57 - 2864). Klausimynai, kuriuos reikia užpildyti įstaigoms, siekiančiomis gauti licenciją, susideda iš objektyvių matmenų – vertinamas atitikimas įstatymo keliamiems reikalavimams dėl paslaugų gavėjų ir personalo skaičiaus bei struktūros, personalo išsilavinimo, gyvenamųjų ir asmens higienos patalpų ploto.

Iki 2015 metų visos globos įstaigos, teikiančios socialines paslaugas vyresnio amžiaus žmonės, turės įgyti veiklos licenciją, kitu atveju jos bus uždaromos. Licencijas socialinei globai įstaigoje ar asmens namuose teikti įmonėms, įstaigoms, šeimynoms išduoda Socialinių paslaugų priežiūros departamentas (SPPD). Numatyta, jog bus licencijuojama apie 500 įvairaus pavaldumo socialinę globą teikiančių įstaigų.

Lietuvoje, nacionaliniuose pilotiniuose mokymuose dalyvavo 3-čio kurso Socialinio darbo bakalauro studijų studentai, kurie buvo supažindinti ir išbandė šiuos metodus: TBD, Memoro ir APP. Teoriniai šių metodų pagrindai buvo integruoti į šiuos studijų dalykus “Andragogikos pagrindai“ ir „Socialinė gerontologija“. Studentai, kurie atliko praktiką vyresnio amžiaus asmenų globos įstaigose, buvo skatinami taikyti šiuos metodus praktikos metu. Pabaigus praktiką studentai buvo paprašyti reflektuoti savo patirtis ir aptarti metodų taikymo ypatumus ir galimybes. Taip pat buvo organizuoti seminarai socialiniams partneriams, kurie dirba Vilniaus savivaldybės socialinių paslaugų įstaigose: globos ir slaugos namuose, Vyresnio amžiaus žmonių dienos centruose ar teikia paslaugas vyresniems asmenims namuose.

{3}Bureau Fédéral du plan, Inventaire des Equipements pour Seniors, Bruxelles-Capitale, Inventaire analytique, novembre 2010 - Le Carrefour de l’Economie Sociale, www.econosoc.be

{4} Šaltinis: ISTAT National Institute of Statistics at http://www.tuttitalia.it/sicilia/statistiche/indici-demografici-struttura-popolazione/

{5} Auser Sicilia, “Non è una regione per vecchi” (It is not a region for older people), 2011

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Įvadas į tris praktikas

Teorinis įvadas į APP praktiką

Audio-Psycho-Fenologija (APP) – pedagoginis metodas, skirtas mūsų klausymo gebėjimų lavinimui. APP požiūriu klausymas - iš fiziologinio girdėjimo aktyviai išgaunama vertė. Todėl klausymas suprantamas kaip gebėjimas, kurį galima tobulinti ar optimizuoti būnant bet kokio amžiaus. “Gerai klausyti” reiškia gebėti susitelkti ties tuo ką girdime, iš pasyvaus “klausymo” garso išgirdimo pakopos žengiant į aktyvią pakopą - dėmesio sutelkimą ir galiausiai į informacijos iššifravimą.

Audio-Psycho-Fenologijos metodas nukreiptas į esminių savaiminio mokymosi sąlygų stiprinimą: dėmesingumo gerinimą, koncentraciją, atminties ir grupės bendravimo skatinimą.

Dėl šių priežasčių metodo taikymas senjorų grupėse, o dar veiksmingiau jo taikymas skirtingo amžiaus asmenų grupėse yra toks aktualus.

Bandymų metu aktyvuojant smegenis klausymo užduočiai buvo taikoma LIT iPad programinė įranga, kuri nuolat ir nenuspėjamai keičia garsą išsilyginančia kreive. APP vadina šį efektą “Gating efektas”. Gating efektas remiasi neigiamų neatitikmenų principu, Mismatch Negativity (MMN), ir atlieka garso jauko funkciją mūsų smegenų žievės klausymo centrams, kurie švelniai skatinami reaguoti į garsus, kuriuos išgirsta, aktyvina visa klausymo procesą.

Kai smegenyse ima veikti dėmesio funkcija, APP pereina prie psichoakustinių principų, kad paskatintų specifinį gebėjimą arba palengvintų specifinius momentus. Todėl smegenys mankštinamos dviem kryptim: pirma gating efektas patraukia dėmesį, tada specialūs filtrai, sukurti pagal psichoakustinius principus, veikia smegenų nusiteikimą ir gerina atmintį, koncentraciją, bendravimo galimybes, stimuliuoja vaizduotę, mažina stresą ar nerimą, tobulina kūno pojūčius ir koordinaciją. Kad pasiekti šį rezultatą, LIT programinė įranga siūlo 3 garso takelių rūšis: “Motor”, “Recharge” ir “Focus”.

Plaukų ląstelės vidinės ausies dangoje stimuliuojamos APP metodo perkelia juslinę informaciją, siunčiamą iš programinių filtrų daviklių į elektros srovę, kuri “pakrauna” smegenis. Tuo pat metu pratybos stimuliuoja ir vestibuliarinį aparatą, kuris atsako už lygsvarą ir kūno koordinavimą. Mąstymas, koncentracija, įsiminimas, kūrimas, komunikavimas ir judėjimas: visos šios veiklos suvartoja daug energijos, kurios vyresniame amžiuje jau gali ir nebūti.

Senėjimas sukelia sensorinių funkcijų menkėjimą ir vyresnio amžiaus asmenys patiria gyvybingumo ir energingumo nuostolius, ypač jei jie gyvena senelių namuose. Toks suvokimo praradimas yra daugelio problemų priežastis ir pasekmė: menkesnis fizinis judumas, silpnesnis komunikavimas, mažiau intelektualių poreikių ir mažiau motyvacijos. Tarsi užburtame rate, patiriant mažesnį stimulą iš pojūčių, menkėja mūsų noras tirti aplinkinį pasaulį, o tai savo ruožtu siaurina galimybes patirti naujų stimulų, kad kompensuotume prarastuosius. Taigi APP metodas išsikelia tikslą vyresnio amžiaus žmonėms – išsiveržti iš šio rato ir vėl atsigręžti į pasaulį.

Galiausiai, ir tai aktualu daugeliui vyresnio amžiaus asmenų, klausos sutrikimai gydomi klausymo sesijos metu. Nors ir negalima atstatyti klausos praradimo, bet viduriniosios ausies raumens mankšta APP metodo taikymo metu padeda asmenims geriau pasitelkti tuos klausos funkcijų likučius, kuriuos dar turi. Pasiekti rezultatai – skirtingi kiekvienam asmeniui, dažniausiai patiriama geresnė savijauta triukšmingose aplinkose, kūno lygsvaros ir koordinacijos stabilizacija (dėl vestibuliarinio aparato stimuliavimo).

Šios sesijos tiesiogiai paveikia emocinius išgyvenimų takus ir ataidi bendravimo lygmenyje. Jos sudaro sąlygas suvaldyti nerimą ir atsipalaiduoti, aktyvinamas noras bendrauti. Padidėja pasitikėjimas savimi ir kūrybiškumas.

Galime daryti išvadą, kad APP metodas gelbsti vyresnio amžiaus asmenis nuo izoliavimo ir drąsina juos imtis veiklos, aktyviai veikti, nes “smegenims nereikia atostogauti ir jos neina į pensiją!”

Toerinis įvadas į Transkultūrinio Biografinio Darbo praktiką (TBD)

Biografinis darbas siekia suformuoti palankią savimonę ir praplėsti dabarties ir ateities perspektyvų pasirinkimo horizontus. Jis praturtina elgesio ir apsisprendimo procesus ir įgalina vizijos numatymus. Jis paakina žmones pasakoti savo gyvenimo istorijas, pasitelkiant atminties išteklius ir atskleisti biografinį potencialą, kuris gali būti taikomas formuojant dabartį ir ateitį.

Atsiminimų paskatinimui galima taikyti įvairius išradingus metodus. Biografinis darbas – suaugusiųjų mokymo/si metodas, formuojamas asmeniniais ištekliais ir asmeniniu potencialu. Jis gali pasitarnauti ir išklibindamas trukdančius mąstymo, emocinio reagavimo ir veiklos stereotipus. Biografiniu darbu žmonės analizuoja kaip jie elgiasi sudėtingose gyvenimo situacijose: Kaip aš elgiausi panašioje situacijoje anksčiau? Kaip elgėsi kiti žmonės arba mano šeimos nariai, kurie irgi gyvena mano prisiminimuose? Jis leidžia asmenims - ypač asmenims, atsidūrusiems atskirtyje be asmeninio apsisprendimo erdvės, laiko ir priemonių – įgauti savimonės, drąsos ir ryžto įgyvendinti savo potencialą.

TBD skatina savigarbos augimą ir asmeninių kompetencijų suvokimą. Biografinis darbas, o ypač grupės darbas, suteikia žmonėms optimizmo ir energijos. Pozityvi asmeninė savijauta motyvuoja toliau apsispręsti mokytis ir kurti ateities vizijas. Jis sutelkia gerą pagrindą švietimui ir karjerai siekti. TBD pabrėžia esmines kompetencijas, kurios gali užtikrinti sėkmingą darną tarp mokymosi ir darbo. Žmonės patys ima suprasti kokį prasmingą indėlį visuomenės gyvenime jie įneša. Biografinis metodo procesas rutuliojasi gana lėtai. Reikia ir laiko, ir erdvės netikėtiems mokymosi reiškiniams ir transformacijoms įvykti. Transkultūrinis biografinis darbas nukreiptas į supratimo procesą. Tikslai suformuoti, bet ima rastis netikėti rezultatai, jie vertingi ar net labai reikšmingi. Biografinis darbas jau buvo taikytas ir aprašytas daugelyje profesinių sričių - slaugoje, senyvo amžiaus asmenų slaugoje, socialiniame darbe, paramoje įvaikintiems vaikams, suaugusiųjų švietime, terapijoje, konsultavime ir instruktavime. Biografinis darbas leidžia žmonėms suprasti, kad kalbėtis su kitais biografiniu stiliumi, klausytis biografijų, lyginti ir pasimokyti iš kitų, paakinti vienas kitą labai pamokoma ir tai lavina. Biografinis pasakojimas atskleidžia kaip žmonės susiformuoja, kodėl jie turi tam tikrus požiūrius, kaip jie atskleidžia savo požiūrius ir idėjas, kodėl aplinkybių veikiami jie reaguoja tam tikru būdu. Auga savitarpio supratimas. Tokia konkreti praktika išplečia asmens horizontą, apskritai praturtėja jų vaizduotės ištekliai, suvokiant nepažįstamus (taip pat ir pažįstamus) asmenis.

Kaip derinti biografinį darbą su transkultūriškumu?

Kultūra – daugiasluoksnė sąvoka, apie kurią, pavyzdžiui, daug diskutuojama kultūrinėje antropologijoje ar kultūros studijose. Mūsų atveju apibrėžiame kultūrą paprastai kaip būdą, kuriuo žmonės kuria, organizuoja, reiškia, taip pat mąsto, verbalizuoja ir reflektuoja savo žemišką gyvenimą; kaip jie suformuoja bendrą supratimą, kuriuo gali pasidalinti.

„Transkultūriškumas“ – anot filosofo Wolfgang Welsh teorijos (http://www2.uni-jena.de/welsch/) – kyla iš idėjos, kad kultūros nuolat kinta, maišosi ir įtakoja viena kitą. Jos nėra atskiros duotybės, jos – tinklinės. Bet kuri žmonių bendruomenė ar tinklas, kurį vadiname „kultūra“ išgyveno ilgą istorinį ir tebevykstantį transformacijų procesą. Kultūra nėra daiktas, bet kažkas, ko žmonės mokosi, atlieka, transformuoja, išgyvena ir dalinasi. Šiuo požiūriu labai tinkamas angliškas posakis „doing culture“ („vykdyti kultūrą“). Žmonės save sukuria kultūriškai. Socializacija aplinkoje ar laiko tarpsnyje reiškia suprasti ką žmonės aplink tave galvoja, jaučia, daro; pasirinkti mąstymo, veiksmų, jausmų modelį; būti stumiamam galvoti, jausti, veikti. Tai ir yra „kultūros vykdymas“ taip pat kaip mes „vykdome lytį“ – esame verčiami spręsti apie save.

Kai skirtingų („kultūrų“) patirčių žmonės susitinka, jie veikia vienas kitą ir kažkas kinta. Jei atmetame vieni kitus dėl „kultūrinių požymių“ ar priskiriame vieni kitus kaip „kultūrų“ atstovus – tai reiškia, kad konstruojame tas kultūras mintyse, emocijose ir net materialiai.

Transkultūriškumas biografiniame darbe

Suteikiant biografiniam darbui transkultūrinę kryptį, svarstome šiuos aspektus:

Jei suprantame kas man atrodo svetima manyje, geriau suprantame kaip žiūrime į tai, kas svetima išorėje.

Asmeninių talentų ir gebėjimų, įgytų skirtinguose kultūriniuose kontekstuose/tinkluose suvokimas ir įvertinimas. Transkultūriniai kontekstai savo prieštaringumu gali priblokšti. Transkultūrinio gyvenimo praktika meta iššūkį asmens psichikos stabilumui ir racionaliam sprendimų priėmimui – atrankos kriterijų nusistatymui ir dinamiškam suvokimų ir potyrių interpretavimui; įvairovių, skirtybių ir prieštaravimų suderinimui.

Mano ir kitų žmonių, su kuriais bendradarbiauju, gyvenimo kaita dėl patirtos migracijos: identifikuoti, ko reikia, kad susitvarkytų praktinė gyvenimo pusė nepažįstamoje aplinkoje ir ko reikia, kad pavyktų integruoti prieštaringus potyrius ir poreikius

Savitarpio supratimo stimuliavimas ir puoselėjimas tarp žmonių, kurie priskiria save skirtingoms kultūroms (ir kartoms); bendros „trečiosios pozicijos“ konstravimas - „kultūros vykdymas“ per transkultūrinę komunikaciją.

Transkultūrinė biografinė savianalizė sukelia kokybinius pasikeitimus, kurie gali pakeisti nuostatas. Tokiam pokyčiui įvykti svarbu skatinti supratimą, kad žmonės, nežiūrint kultūrinių, lyčių ir amžiaus skirtumų, sieja vienodi esminiai poreikiai ir emociniai mechanizmai ir reakcijos. Transkultūrinės nuostatos ir praktika neišgyvendina skirtumų, bet praplečia abipusio supratimo galimybes. Jei mūsų požiūris į kitus remsis tuo, kad mes iš esmės „vienodi“, susiformuos kitoks savojo ir kitų elgesio suvokimas ir reflektavimas, kitoks sprendimų priėmimo mechanizmas ir manieros, negu laikantis minties, kad negalima „pažinti kitų žmonių“. TBD aktyvuoja bendravimą, abipusį supratimą ir mokymosi procesus; stimuliuoja pilną atsivėrimą bendravimo eigoje tarp skirtingos patirties dalyvių. TBD mums padeda laikantis abipusės pagarbos ir supratimo išreikšti save, atrasti ir pasidalinti savo atsiminimais, pradėti dialogą su kitais ir įsisąmoninti savo priklausomybes bei skirtingumus. TBD skatina gerbti visų unikalius potyrius, žvelgti į viską iš kitos patirties ir išmanymo perspektyvos. Biografinis darbas leidžia žmonėms apeiti nesusipratimus ir išvengti stereotipinių sprendimų. Transkultūrinio biografinio darbo priemonėmis inicijuojami empatiški patirties ir motyvavimo supratimo procesai. Tokioje aplinkoje galima išbandyti ir mokytis transkultūrinio bendravimo kaip komunikavimo stiliaus, kai iš anksto numatomos tokios kategorijos, kaip žmonių bendrumas, santykis, panašumas ir skirtingumas, o ne atskirtinumas ir nenugalimi skirtumai. Transkultūrinė biografinė savivoka stiprina savivertę, taip pat ji stiprina ir žmonių savitarpio sąsajų supratimą, daugiašalio poveikio įsisąmoninimą. Taip imame suprasti, kad savitarpio sąsajas formuojame tuo stipriau, kuo aiškiau jas suprantame. Gyventi – reiškia atsidurti naujose situacijose, tarp naujų žmonių, naujuose kultūros tinkluose ar naujuose amžiaus perioduose. O mokymasis – tai savęs transformavimas.

Teorinis įvadas į MEMORO skaitmeninių intervių praktiką

Pirmą kartą žodinę istoriją apibrėžia, ir mes vis dar vartojame šį apibrėžimą, amerikietis Winslow C. Watson 1863 m. spalio 20 d. in Montpelje: terminas (tiksliau “žodinių šaltinių vartojimas”) akcentuoja tradicinių šaltinių, tokių, kurie dažniausiai pasitarnauja istorikams jų tyrimuose, papildymą pagrindinių asmenų ar tiriamų praeities įvykių dalyvių žodiniais įrašais.

Šis specifinis bruožas skiria žodinę istoriją nuo žodinės tradicijos. Žodinė tradicija – tai kultūrinio paveldo sakytinių perteikimų, replikų ar atgaminimo sistema tarp grupės žmonių nesinaudojant rašto dokumentais; žodiniai ištekliai – individualios neoficialios istorijos: kitaip tariant, aktyvūs “įžvalgų procesai”, ieškantys dalyvių prisiminimų apie praeities įvykius.

Pagrindinis žodinės istorijos rinkimo įrankis – interviu, dialogas tarp dviejų ar daugiau asmenų, jam būdinga kad interviu imantis klausia duodančiojo interviu klausimus, siekdamas surinkti tikslinės informacijos. Akivaizdu, kad toks pokalbis reiškia, jog tarp imančiojo ir duodančiojo interviu yra kontaktas, ryšys, kuris lemia interviu sėkmę.

Interviu metu galima surinkti svarbiausią informaciją, jei interviu konstruojamas pagal tinkamas instrukcijas. Naudojamos technikos itin sudėtingos, kad jas būtų galima perteikti supaprastintais teiginiais ir priklauso nuo tyrėjo dėmesingumo, empatijos ir patirties.

Apskritai, verta prisiminti, jog interviu - tai ryšys tarp žmonių, o ne tarp žmogaus ir daiktų ar dokumentų.

Tokį ryšį galima puoselėti – prieš darant įrašą pabendrauti su žmogumi, kuris duos interviu, tam tikra prasme susipažinti su juo, planuojant klausimus, kuriuos teks klausti ir numatyti potencialius “derybinius” momentus. Šie išankstiniai spėjimai parodo ne tik asmeninius skirtingumus, kuriuos lengvai pastebime ar nemalonius momentus, kurie stumia interviu duodantį asmenį į nejaukią situaciją. Tiesą sakant, siekdami surinkti žodinę informaciją beveik nieko nepeštume iš tiesių klausimų. Pavyzdžiui: neabejojama, kad pasakojimai ir patarlės – literatūrinio paveldo dalis, ir jei paprašysime savo tiriamųjų papasakoti vieną kitą pasaką jie lengvai papasakos (aišku, jei jie jas žino), tačiau, jei jų paprašysime paminėti keletą patarlių, jie greičiausiai neatsilieps į prašymą, net jei žino kelias patarles. Patarles visi vartoja pasitaikius progai, kaip kasdienio šnekėjimo elementą ir, dėl šios vartosenos, labai sudėtinga šiuos elementus “atskirti” nuo kasdienio konteksto ir juos pateikti kaip atskirus dėmesio vertus objektus.

Interviu, kaip užkoduota pačiame žodyje – įžvelgia (angl. Interview-view). Paprastai tai atliekama per klausimus. Ši aplinkybė – ir žavintis, ir nuviliantis tyrimo aspektas: suvokimas, kad viską galima sužinoti tik pateikus tinkamą klausimą, ir kad klausimas ir yra praktikos ir teorijos problema. Klausimą veikia ir bendraujančiųjų santykių pobūdis ir, aišku, jog kiekvienas klausimas įtakoja, tam tikra prasme, ir atsakymą.

Interviu savyje įkūnija svarbiausią dviejų pasaulių susirėmimo akimirką, kiekvienas iš jų sustingęs stebi kitą ir tuo pat metu yra stebimas; vertė, kuri išaugs iš mūsų darbo, atsiranda dėl dialektinio dviejų asmenybių bendravimo, stebinčiojo ir stebimojo, ir iš intelektualaus turinio atsirandančio iš šio bendravimo; kai kuriuose duomenų rinkimo metoduose – pavyzdžiui, statistiniuose, kokybiniuose – stebėtojas “išnyksta”, virsta padidinamuoju stiklu, abejingu fiksuotoju, tačiau asmeninėse interviu svarbiausia pirma ištarti klausimą; klausimo pateiktyje klausiantysis be abejonės išreiškia save, tai jau gilus asmeninis angažavimasis. Klausiantysis turi atpalaiduoti save nuo instinktyvių, ribojančių (net nežymių) nuostatų. Tyrėjui žengiant savo tyrimo keliu pirmyn, net jei savo tikslus ji/jis apibrėžia labai “objektyviai”, dar neįžengęs į stebėtojo erdvę, savo išankstinių nuostatų sunaikinti nepavyksta: net menkiausia emocinės simpatija neleidžia įsigilinti į mokslinį tyrimą.

Todėl bendravimas turi remtis abipusiu pasiryžimu įsiklausyti į vienas kitą: interviu klausimus užduodantis turi atsiverti prisiminimams, kuriuos jam nori išsakyti klausiamasis, gerbti jį ar ją, o atsakantysis, savo ruožtu, turi būti nusiteikęs pasakoti, lyg tiesdamas tarp judviejų tiltą – tiltą kuriuo žengia žinojimas. Todėl tam tikrais atvejais, kai lengvai bendraujama, galima surinkti intymius ir asmeninius prisiminimus, dažnai slepiamus ir nematomus daugeliui stebėtojų. Tokios yra moterų pasakojamos istorijos, dažnai “nematomos” oficialioje istorijoje, bet atveriančios įdomias gilumas, nes apibūdina visą kosmosą, pasaulį, kuris tuo metu egzistavo ir kažkaip prisidėjo prie “oficialaus” pasaulio.

Pati svarbiausia medžiaga gali būti aptinkama žodinio pasakojimo detalių gausoje ir įvairovėje. Tai jau vaizdo spalvos: skirtingų tipų asmenybės, charakterizavimas, epizodai, kurie atskleidžia mūsų sąmonei kokia konfliktų gausa ir kokios asmeninių tragedijų emocijos glūdi žmonijos išgyventoje istorijoje.

Interviu leidžia praplėsti subjektyviuosius, atsiminimuose užfiksuotus ir dokumentuotus istorinius šaltinius istoriografinės tradicijos atžvilgiu. Šia prasme galima pabrėžti šio šaltinio “demokratiškumą”, augančią šio šaltinio vertę, anksčiau nesieta su istoriografija. Istoriografinė tradicija paprastai minėdavo “praktikus” ir jų tradiciškai nusistovėjusius požiūrius į tyrimus bei metodus.

Šis aspektas itin aktualus tiriant tam tikras istoriografines kryptis ir temas. Faktiškai, žodinius šaltinius galima tirti įvairiais aspektais, pavyzdžiui: tiriant individų, šeimų, darbo, politinių judėjimų, vietos bendruomenių istorijas, atskirus įvykius/epizodus (karus, ekonomines krizes,ekologines nelaimes). Todėl šie šaltiniai nesiejami su atskira tema, o egzistuoja kaip faktiniai istoriniai šaltiniai.

storija rašoma ir iš dokumentų, ir iš paliūdijimų. Žodiniai šaltiniai – svarbus ir sudėtingas istorinių tyrimų instrumentas, jis geba praturtinti oficialiąją istoriją naujais turiniais ir prasmėmis, taip atkurdamas platesnę ir detalesnę praeities įvykių perspektyvą. Interviu, užrašytas tekstas, juostelė, kietas diskas ar bet kuri kita techninė informacijos kaupimo ir išsaugojimo priemonė ir yra istorinis dokumentas, paliūdijimas, kuris, jei tik jis prieinamas, gali pasitarnauti istorikų labui.

Šio tipo dokumentams ar liūdijimams būdinga tos pačios tekstualumo ar filologinės problemos, kaip ir bet kuriam kitam dokumentų ar istorinio liūdijimo tipui. Pagrindinis istorinio darbo principas, kaip ir bet kurio kito mokslinio darbo principas – visų dokumentų, liūdijimų ir pan. surinkimas ir jų autentiškumo ir patikimumo patikra.

Memoro vaizdo įrašo interviu

Banca della Memoria Onlus kultūros asociacija įsteigta 2009 m. birželio mėn., ji sukūrė ir ištobulino tarptautinį Memoro – Prisiminimų banko projektą, žiniatinklio portalą, skirtą žmonių gimusių prieš 1950- uosius prisiminimų, potyrių ir gyvenimo istorijų kaupimui, klasifikavimui ir sklaidai. Prisiminimų kolekcija materializuota vaizdo ir audio interviu įrašais. Interviu metu žmogus gali rinktis pasakoti vieną ar kelis įvykius, kurie jam/jai atrodo pakankamai įdomūs, kad juos saugotų ir pasakotų jaunesnėms kartoms. Vaizdo ir garso įrašai – vaizdo įrašai kaip pasirinktas įrankis – tiesiogiai perteikia ir saugo originalią informaciją. Balsai, veidai ir išraiškos – svarbiausi elementai, atspindintys asmenį ir jo ar jos pasakojimą. Garso įrašai išsaugoja praeitį, žmonių, kurių jau su mumis nėra pasakojimus: balso įrašus, reikšmingus ir brangius prisiminimus. Be to garso įrašai palengvina atsiminimų rinkimą tiems, kurie neturi vaizdo kameros, pavyzdžiui įrašant telefonu.

Žiniatinklis, priemonė, kuria dalinamasi prisiminimais, suteikia daug lankstumo ir prieinamumo. Be to žiniatinklis leidžia visiems kas turi kompiuterį prisidėti prie mūsų archyvo auginimo ir prie turinio teminio katalogavimo, siekiant palengvinti prieinamumą ir paiešką. Dar žiniatinklis – tai jaunų žmonių, pagrindinės prisiminimų paveldėtojų ir praeities patirčių saugotojų kartos, medija.

Memoro – Prisiminimų bankas siekia išsaugoti pasakojimus, kuriuos tradiciškai seneliai pasakodavo savo giminaičiams. Dar daugiau – Memoro – Prisiminimų bankas vienija bendruomenę, kuri drauge kaupia turinį, skelbia apie atnaujinimus naujienlaikraščiuose ir socialiniuose tinkluose, komentuoja ir balsuoja dėl vaizdo įrašų, organizuoja mokymo veiklas ir projektus, drauge su partneriais iš asociacijų ir valstybinių, regioninių ir vietinių valstybinių įstaigų.

Svarbu pabrėžti, kad tarp projekto tikslų paminėtas ir ketinimas plačiai puoselėti norą rinkti prisiminimus, taip suteikdami klausinėjamiems asmenims neįkainuojamą progą tapti istorijos centru ir pagrindiniu jos veikėju. Dėl šio tikslo Memoro projektas įkūrė “prisiminimų rinkėjo” statusą (t.y. kiekvienas, kuris įkelia vaizdo įrašą į portalą) ir “liūdytojo” statusą (kiekvienas, kuris dalinasi prisiminimais interviu metu). Kiekvienas įkėlęs vaizdo įrašą į portalą tampa prisiminimų rinkėju ir jam atidaromas asmeninis puslapis, kuriame kaupiami jo surinkti prisiminimai. Tokius žiniatinklio profilius lengva praturtinti, įrašius specialias temines jungtis, įtraukiant naujienas ir keistenybes.

Liūdytojams irgi skiriamas jų puslapis su vaizdo įrašais, nuotraukomis, asmeninėmis detalėmis ir trumpa biografija: ši dalis buvo sukurta, kad liūdytojai, kurie projekte atsako į klausimus, turėtų savo iniciatyva tvarkomą erdvę Memoro portale.

Atmintis tampa visuotina vertybe. Dėl šios priežasties nuo pat projekto pradžios jis buvo matuojamas tarptautine dimensija. Kai individas, žmonių grupė ar asociacija pareiškia pageidavimą imtis Memoro projekto kitoje šalyje, Memoro Prisiminimų bankas pradeda bedradarbiavimo procesą, kuris suteikia galimybę atidaryti naują Memoro šaką. Jau kuris laikas bendradarbiaujant atidaromos naujos Memoro šakos, Memoro portalas plečiasi. Šiandien Memoro žiniatinklio portale jau keletas nacionalinių atšakų, lengvai pasiekiamų iš pagrindinio tarptautinio puslapio.

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Praktikų taikymas

AUDIO-PSYCHO-FENOLOGIJA (APP)

Atvejai ir patirtys

APP veiklos pristatytos per bendrus ES partnerių personalo (kandidatų ir asocijuotų narių) mokymus (Bruselis, birželio mėn. 2014, www.euro-idea.eu) su veiklomis giliau susipažinta per eksperto Dr. Diego Taccuso seminarus ir pratybas kai kuriose partnerių šalyse (Lietuvoje, balandžio mėn. 2015; Italijoje, gegužės mėn. 2015 Vičencoje ir spalio mėn. 2015 Romoje).

Metodo pacientų, vyresnio ir jaunesnio amžiaus asmenų, patirtys surinktos šiose institucijose:

Vičenca (Italija), Studio Centro Veneto šiam pilotiniam taikymui pasirinko tris skirtingas aplinkas: Oasi fondą (San Bonifacio slaugos namus, kuriuose gyvena 6 gyventojai, priklausantys nuo teikiamos pagalbos): La Goccia kooperatyvas (senyvo amžiaus asmenų dienos centras Nove, kuris teikia laisvalaikio organizavimo ir reabilitacines paslaugas iš dalies savarankiškai besitvarkantiems asmenims, sergantiems demencija, Alzheimeriu, Parkinsono liga ir t.t.; iš jų 14 dalyvavo mokymo procese); ASTER TRE asociacija, jaunimo asociacija.

Briuselis (Belgija), Maison des Femmes de Schaerbeeck – atvira įvairių kartų atstovams institucija, kviečianti dalyvauti įvairiose laisvalaikio veiklose (meno, parodų, pratybų ir t.t.), čia Euro Idea išbandė APP metodą integruojant ir kitas dvi veiklas (TBD ir Memoro), čia buvo apjungtos dvi besimokančiųjų grupės: vyresnio amžiaus asmenys ir jaunos moterys imigrantės.

Buvo klausoma Mocarto muzikos per ausines su filtrais dažnumu nuo 1000 iki 3000 hz (toks dažnis prilygsta kalbos tėkmės dažniui). Klausymo trukmė buvo vis ilginama.

Vyko (savanoriška) dalyvių potyrių klausantis muzikos verbalizacija, pvz.: atsipalaidavimas, poilsis, nuovargis, gerumas.

Buvo verbalizuojami ir atsiminimai, kurie užplūsdavo besiklausant muzikos.

Po šios individualios veiklos, kurią kiekvienas dalyvis atliko savarankiškai, mes visą grupę apjungėme bendravimui.

Klausymo fazėje galima pasiūlyti piešti.

Reikjavikas (Islandija) Hrafnista APP metodą siūlėme visiems savo dienos centrų klientams. Mes pasitelkėme iPad su įdiegta APP programine įranga LIT, klientai galėjo naudotis šia programa kasdien poilsio metu po pietų. Kasdien šia programa naudojosi 4-5 asmenys. Kiekvienas klausė apie 30 minučių maždaug 2-4 kartus per savaitę. Klientai reagavo pozityviai, jie teigė, kad klausantis muzikos aiškėja protas ir jiems lengviau susikaupti, kilo nuotaika, 30 minučių – malonus poilsis, kuris nemigdė. Po bandomojo periodo ir toliau visą vasarą siūlėme APP metodą.

Lietuva - Vilnius, Mykolo Romerio universitete 2015 m. balandžio mėn. 23 d. 11 socialinių darbuotojų, dirbančių socialinias paslaugas teikiančiose institucijose, dalyvavo 8 valandas trunkančiame seminare. Kita grupė – Socialinio darbo bakalauro studijų trečio kurso studentai, kurių praktika vyko vyresnio amžiaus žmonių priežiūros įstaigose. Dalyviai patyrė malonius pojūčius ir stimulą po tiesioginio metodo taikymo, jie taip pat susipažino su teorija apie metodo taikymo vyresnio amžiaus klientams perspektyvas.

Silnybės

Šio metodo taikymas reikalauja apmokyti slaugytojus.

Rezultatai yra apsprendžiami naudojamos įrangos kokybės: ausinių ir garsiakalbių. Jie turi būti geros kokybės ir geros būklės, ir tik tuomet naudojami.

Jeigu naudojami garsiakalbiai, jų išdėstymas kambaryje yra labai svarbus. Tai reiškia, kad kuriant tinkamą aplinką būtinas vertinimas ir planavimas.

Metodas padeda pasiekti geriausius rezultatus jeigu yra taikomas reguliariai.

Pratybų pradžioje dalyviai gali reikšti skeptišką požiūrį į veiklas, nes nesupranta jų esmės. Būtina gilinti informacines žinias ir dar atlikti papildomas veiklas. (pvz.: manualinės veiklos yra suprantamos dalyviams).

Socializacijos apsektu kai kurie dalyviai visai nepatyrė jokio pokyčio, kaip ir visada, jie neperžengė savo ribų.

Ekperimentavimas parodė, kad patartina keisti muziką, pvz. klasikinę muziką keisti gamtos garsais.

Stiprybės

Pats pozityviausias poveikis klausymo procesui ir žodinei komunikacijai buvo pasiektas įvairių kartų aplinkoje.

Procedūros sukelia pojūčių atgaivinimo poveikį, jis padeda diskriminuoti garso stimulus, aktyvinamos kai kurios kognityvinės funkcijos, tokios kaip atsiminimas ir dėmesio sutelkimas, nes pojūčių išryškinimas skatina dėmesingumą.

Taikant “motorinį” filtrą fizioterapijos metu pastebėjome, kad galime sesijjos trukmę ištempti iki valandos, vietoje įprasto 25-30 minučių ilgio. Pastebėjome pagerėjimą judesių sklandume pas pacientus su Parkinsono liga.

Pas visus dalyvius pastebėjome lengvus pakitimus rankraštyje, tai gali būti paaiškinama veiklų trukmės poveikiu.

Kai kurių dalyvių atsistatymas buvo itin reikšmingas, nes fizioterapeutai konstatavo aktyvesnį elgesį.

Nors socializacija ir vyko vangokai (kaip ir įprasta), bet pastebėjome didesnį dėmesio sutelkimą atliekant užduotis ir akivaizdžiai išaugusią ramybės nuostatą.

Visi dalyviai skleidė entuziazmą, ramumą ir pozityvumą. Tai gal ir yra patys svarbiausi veikos pasiekimai, bent jau iš išoriškai stebimų.

Kognityviniame ir socializacijos aspektuose stebėjome neryškų pozityvų pokytį. Kitą vertus, nuotaikų aspektu pastebėjome sveikimo rezultatus.

Mūsų dienos globos centre vyko daug pozityvių potyrių taikant APP metodą. Klientai sakė, jog jiems lengviau atsipalaiduoti ir jaučią, kad “protas skaidrėja”. Kai kurie nuolat jautę nerimą ir jautęsi nesaugūs sakė, kad tai puikus būdas “nuraminti mintis”.

Pastebėjimai apie kai kuriuos įvykius per klausymosi sesijas:

Dalyvis, po ketvirtos užsiėmimų dienos, nebeprašė raminamosios terapijos, kas jam buvo duodama prieš tai kasdien.

Dalyvė, kuri demonstravo depresijos simptomus, tapo pačiu ramiausiu ir entuziastiškiausiu dalyviu. Pratybų metu šios dalyvės vyras pradėjo lankytis mūsų institucijoje kaip potencialus globotinis ir mes bijojome, kad jos būklė gali destabilizuotis. Priešingai, naujas situacijas ji priėmė labai ramiai ir pozityviai.

APP metodo taikymas

TRANSKULTŪRINIS BIOGRAFINIO DARBAS (TBD)

Atvejai ir patirtys

TBD veiklos pristatytos per ES bendrus partnerių personalo (kandidatų ir asocijuotų narių) mokymus (Bruselis, birželio mėn. 2014, www.euro-idea.eu) ir giliau ištirtos per šias pilotines pratybas:

Austrija – Gracas. 2-iejų mokytojų komanda, Andrea Gaal and Elisabeth Schrattner, drauge suorganizavo pratybas su dienos globos centro ir kitų socialinių institucijų lankytojais ir nustatė vyresnio amžiaus žmones dominančias temas. Jos pasitelkė kūrybiškus metodus, sudomindamos vyresnio amžiaus asmenis. Svarbus vaidmuo skirtas tarpkultūrinio biografinio darbo metodui (TBD). Juo naudotasi pokalbiuose, dalinantis prisiminimais, juos įrašant ir interviu forma pateikiant plačiai prieigai. Iš viso 61 vyresnio amžiaus asmuo dalyvavo 5–iose pilotinių grupių veiklose (12 modulių) ir individualiose veiklose namie. Iš jų 37 dalyvavo procese du kartus.

Belgija – Briuselis, Maison des Femmes de Schaerbeeck atvira institucija, kuri atvira visoms kartoms, kviesdama į įvairias emancipuojančias veiklas (meno, parodų, pratybų ir pan.) ir kur Euro Idea išbandė TBD metodą ir integravo dvi kitas veiklas (APP ir Memoro) apjungė dvi besimokančiųjų grupes: vyresnio amžiaus asmenis ir jaunas migrantes moteris. Euro Idea išbandė TBD metodą pakaitomisnaudodama geografinius žemėlapius, atvirlaiškius, fotografijas, su prisiminimais susijusius objektus ir, visų svarbiausia, pačių dalyvių nupieštas iliustracijas, kurias jie piešė klausymo metu (APP).Belgija – Briuselis, Maison des Femmes de Schaerbeeck atvira institucija, kuri atvira visoms kartoms, kviesdama į įvairias emancipuojančias veiklas (meno, parodų, pratybų ir pan.) ir kur Euro Idea išbandė TBD metodą ir integravo dvi kitas veiklas (APP ir Memoro) apjungė dvi besimokančiųjų grupes: vyresnio amžiaus asmenis ir jaunas migrantes moteris. Euro Idea išbandė TBD metodą pakaitomisnaudodama geografinius žemėlapius, atvirlaiškius, fotografijas, su prisiminimais susijusius objektus ir, visų svarbiausia, pačių dalyvių nupieštas iliustracijas, kurias jie piešė klausymo metu (APP).

Islandija – Reikjavikas Hrafnista adaptavo TBD metodą savo biografinio darbo metodui, kurį vadina Gyvenimo istorija (Life history). Mes jau dirbome su Gyvenimo istorija slaugos namuose su pacientais, sergančiais demencija. Pirma pristatėme Gyvenimo istoriją savo klientams auditorijoje. Metodą pristatė Guðmunda, dienos mokymo centro personalo narė, dalyvavo 25 pratybų dalyviai. Dienos mokymo centras kiekvienam klientui padeda konsultuojant kaip pradėti rašyti savo gyvenimo istoriją, kokius klausimus galima kelti ir kokios yra metodo galimybės. Daugelis mūsų klientų teigiamai žvelgė į galimybes ir norėjo pradėti projektą namie su šeima, bet dalis susidomėjo informacija, nors neketino imtis veiklos. Mūsų tikslas – parengti žmones keltis į slaugos namus su jau surašyta asmenine istorija, kurią galima parodyti personalui. Tai naudinga pačiam asmeniui, ypač jei vyresnio amžiaus asmuo praranda atmintį.

Italija - Palermo (Sicilija) daugiausiai TBD metodą taikė vyresnio amžiaus žmonių slaugos namų mokytojas ir socialiniai darbuotojai, pasirengiant klientų prisiminimų skaitmeninių interviu įkėlimui į Memoro. 13 klientų dalyvavo biografinėse kelionėse ir “prisiminimų pratimuose” apie kasdienius dalykus: religinės šventės, tradicinis proginis maistas, senojo Palermo gyvenimas, darbo metai (pasitelkta pašto atvirutės ir piešimas apie rengimąsi šv. Juozapo šventei).

Lietuva – Vilnius, 2014 m. rugsėjo menėsį ir 2015 m. spalio mėnesį trečio kurso studentams (26 lietuvių grupė ir 13 užsienio studentų grupė) studijuojantiems Socialinio darbo programą Mykolo Romerio universitete buvo pristatytas Transkultūrinis Biografinis Darbas (tikslas, turinys ir veiklos). Seminarai vyko sklandžiai, dalyviai dalinosi savo patirtimi ir jausmas, aktyviai dalyvavo visose veiklose. Visi dalyviai pažymėjo, kad TBD stiprina teigiamą savęs vertinimą ir kiekvieno asmenines kompetencijas. Todėl dirbdami su šiuo metodu, besimokantieji ir praktikai patyrė optimizmą ir gyvybingumą. Teigiama asmeninė būklė skatina priimti sprendimus mokytis ir kurti ateities vizijas.

Silpnybės

Dalyvius gali blaškyti naujos patalpos ar žmonės. Pažįstamoje aplinkoje gana lengvai formuojasi savimonė, jiems sekasi susitelkti ties tuo, ką jų klausia: susitelkti ties savo pasakojimais, įsijausti į tarpasmeninius ryšius.

Organizacijose dirbantys kontaktiniai asmenys privalo būti labai gerai informuoti. Vyresnio amžiaus asmenys dažnai labai pasikliauja savo globėjais. Naujiems mokytojams, siūlantiems naujus dalykus gali kilti keblumų siekiant atvirumo iš dalyvių, jei esamas personalas nesuteikia pasitikėjimo.

Pagrindinis probleminis momentas taikant TBW metodą ir jo technikas – nemalonių, traumuojančių prisiminimų, patirčių ir baimių provokacija ir atgaminimas. Tokiais atvejais sunku kontroliuoti ir valdyti situaciją.

TBD metodas apima kelias technikas, kur prašoma pasidalinti autobiografinėmis patirtimis ir labai asmeniniais dalykais. Todėl svarbu, kad tokia informacija liktų tik grupėje.

Dalijimasis asmenine informacija TBD metodo seminaruose galimas, jei mokytojai skiria laiko ir išaiškina TBD metodo logiką, leidžia dalyviams pajusti komfortą grupėje ir leidžia gilintis į TBW metodą.

Stiprybės

Atkuriamieji gebėjimai skatina komunikacinius. Bendravimas tarp dalyvių tampa prasmingesnis ir sudėtingesnis ir dalyviai lengvai pereina nuo formalaus bendravimo prie asmeniškesnio ir labiau empatiško bendravimo.

Atgaivinama asmens socializacija per kiekvieno individo pripažinimą ir priėmimą.

Dalyvių savivertė labai išauga.

Jaunesni dalyviai demonstravo didelį susidomėjimą TBD metodu, jie dalijosi vyresniųjų dalyvių patirtimi ir ją vertino.

Daugiakultūrinio mokymosi aplinkoje biografinio darbo metodo transkultūrinė dimensija kelia susidomėjimą ir stimuliuoja grupės intelektualinį bendravimą.

Interviu gali paskatinti sudaryti bendrą veiklos planą sprendžiant realias problemas ir įgyvendinant norus. Kyla gyvenimo kokybė ir gerovė.

Interviu iš dalies padeda reflektuoti apie asmenines ligos įveikimo strategijas.

“Labai ačiū, labai kviečiu Jus vėl užsukti!“. Dalyviai džiaugėsi ir didžiavosi, kad savo namuose juos lanko personalas ir kad jie gali vėl šeimininkauti.

Taikant TBD dalyviai prisiminimuose grįžta į svarbius savo gyvenimo momentus, kad suvoktų situacijas, kuriose išmoko, suformavo ar ištobulino naujas žinias ar gebėjimus.

TBD padeda susikurti bendrumo jausmą ir gyvenimą naujoje socialinėje aplinkoje.

Praktikuojančiam personalui ir studentams šis metodas pasirodė naudingas darbe ir studijose.

Socialiniai darbuotojai ir studentai, taikydami metodą, įgavo žinių ir teigiamos patirties.

Operatorius ir ekspertus dirbančius su vyresnio amžiaus asmenimis tikrai sudomino siūlomi metodai todėl nebuvo sunku pakviesti juos į skirtingas validacinio proceso veiklas.

Klientai, daugiausiai dienos centrų lankytojai, gali kviestis savo šeimos narius arba sudaryti savo gyvenimo prisiminimų knygą.

Skaitmeninis interviu (MEMORO)

Atvejai ir patirtys

Memoro veiklos pristatytos per ES bendro partnerių personalo (kandidatų ir asocijuotų narių) mokymus ir giliau ištirtos per šias pilotines pratybas:

Austrija - Gracas: iš viso veikloje dalyvavo 61 asmuo 5-iose pilotinėse grupėse (12 modulių) ir individualiose veiklose namuose. 37 iš šios grupės dalyvavo du kartus, 29 sutiko duoti individualius interviu ir juos įrašyti vaizdo ar garso aparatūra. Juaniausias dalyvis gimė 1949, vyriausias - 1919. Rezultatai publikuojami Austriškame Memoro puslapyje: http://www.memoro.org/at-at/

Belgija - Briuselis, Euro-Idea ėmė interviu iš menininkės Francine Somers ir iš šių interviu padarė 3 vaizdo įrašus, talpinamus į prisiminimų banką. Ponia Somers noriai dalinosi savo gyvenimo potyriais ir prisiminimais, ji tvirtino,kad jai labai svarbu perteikti šiuos duomenis kitoms kartoms.

Islandija – Reikjavikas, Hrafnista Memoro interviu suplanavo Oddur Albertsson, interviu buvo imami mūsų mokymo centre. Oddur pristatė projektą visiems mūsų centro dalyviams didelėje auditorijoje. Šios paskaitos klausė apie 15 asmenų, po jos vyko diskusija apie prisiminimus ir senus laikus. Vėliau Oddur ir du mokiniai ėmė interviu iš mūsų trijų klientų ir įrašė juos į vaizdo įrašą.

Italija - Palermo (Sicilija) atlikę pratybas su 10 jaunų savanorių, interviu su vaizdo įrašymu atlikome patys, nes slaugos namų gyventojai labiau pasikliovė slaugos namų socialiniais darbuotojais ir dalinosi su jais prisiminimais ir pasakojimais. Buvo išbandytas tikslinis stebėjimo įrankis ir juo kontroliuojami pratybose dalyvaujantys vyresnio amžiaus dalyviai. Pasakojimai siejami su kasdienėmis temomis: gimdymas namuose, Antro Pasaulinio karo metai ar kaip sekėsi išgyventi atsiskyrimą su šeima dėl meilės nuotykio (Sicilietiškai “fuitina”, “nedidelis pabėgimas”).

Italija - Vičenca (Venetas), StudioCentro įtraukė į veiklas OASI fondą ir ASTER TRE asociaciją, suorganizavę pratybas su Memoro ekspertu, jose dalyvavo apie 30 dalyvių. OASI fondas MEMORO metodų bandymui įtraukė 3 skirtingus vyresnio amžiaus žmonių centrus: Soave, San Bonifacio, Gazzo Veronese. Įrašyti vaizdo interviu pagal šią programą tokiomis temomis: metai mokykloje, pirmi metai darbe, vestuvės ir t.t. Vičencos savivaldybės dėka buvo įtraukti ir kiti vyresnio amžiaus žmonėms skirti centrai – “Salvi Institutas” – kuriame atlikti 3 video interviu ir patalpinti Memoro tinklapyje. Šiuose interviu pagrindinai buvo kalbėta apie futbolo vaidmenį vyresnio amžiaus žmonių gyvenime.

Lietuva - Vilnius Memoro metodas (tikslas, turinys ir procesas) buvo pristatytas trečio kurso Socialinio darbo bakalaurams. Atlikę nedidelį interviu imituojantį eksperimentą, studentai aptarė skaitmeninio interviu keblumus. Studentams buvo skirti namų darbai - paimti interviu iš vyresnio amžiaus asmens, gyvenančio senelių namuose ar privačiai. Ypač pabrėžta pilotinio bandymo kokybė, tokie kokybiniai elementai, kaip vyresnio amžiaus asmens refleksija (pateikta interviu iniciatoriui), žodinis grįžtamasis ryšys, pasidalintas klasėje po interviu patirties, anketos imantiems interviu, diskusijos tarpdalykinėse tikslinėse grupėse, dėstytojų MEMORO savarankiškos studijos, mokymasis su instruktoriumi, pilotinis interviu, sėkmės ir probleminių momentų analizė, tarpdisciplininis kolegų vertinimas.

Silpnybės

Jauni savanoriai, daugelis universitetų studentai, pirmenybę teikė studijoms , o ne nuolatiniam bendravimui su senyvais slaugos namų pacientais.

Asmenys, kurie vieni gyvena namuose, kritiškiau žiūrėjo į vaizdo įrašus ar žiniatinklį, negu asmenys, kurie jau patiria globą.

Svarbu, kad techninės priemonės veiktų tinkamai ir tai ypač svarbu duodantiems interviu. Garso įrašo problemas, su kuriomis susidūrėme pirmųjų interviu metu, vėliau išsprendėme tik su specialia skaitmenine programa.

Įrašant interviu vietoje, kurioje yra ir kitų asmenų, būtina šią veiklą skelbti ir nedalyvaujantiems projekte asmenims, pavyzdžiui, ant durų kabinti raštelius su tekstu: ”Netrukdyti. Vyksta filmavimas.” Personalo prašome nenešioti gėrimų nei maisto įrašo metu. O visų dalyvių prašome nekalbėtis tarpusavyje, kol vyksta filmavimas.

Įvairūs asocijuoti asmenys gali ketinti nutraukti MEMORO veiklą, nes dėl vaizdo įrašo iškyla privatumo problemos, taip ypač dažnai elgiasi senyvo amžiaus asmenų giminės.

Kai kuriems studentams kilo problemų ieškant vyresnio amžiaus asmenų, sutinkančių dalyvauti skaitmeniniuose interviu.

Kai kuriems studentams iššūkiu tapo technologijos – vaizdo įrašo programinė įranga, nes tai buvo jų pirma įrašymo ptirtis.

Kadangi visi studentai tokiu metodu dirbo pirmą kartą, kai kurių interviu kokybė ne visai tenkina (kartais atsirasdavo šalutiniai garsai, kartais - ne itin geras klausiančiojo gebėjimas užmegzti kontaktą, paklausti tinkamą klausimą kokybiniam interviu, klausymo gebėjimai irgi tobulintini).

Rekomendacijos tolesnei veiklai šios: skirti ilgesnį laiką tinkamai pasirengti dirbti su technika ir patobulinti socio-psichologinius gebėjimus imant ir įrašant interviu; studentus reikia mokyti empatijos, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus asmenų norą dalyvauti interviu.

Būtina kreipti dėmesį į interviu garso įrašo kokybę.

Organizacijose dirbantys kontaktiniai asmenys privalo būti labai gerai informuoti. Vyresnio amžiaus asmenys dažnai labai pasikliauja savo globėjais. Naujiems mokytojams, siūlantiems naujus dalykus, gali kilti keblumų, siekiant atvirumo iš dalyvių, jei vietinis personalas nepadeda suformuoti pasitikėjimo.

Žmonės bijo kameros ir yra nedrąsūs. Jie nenori pasirodyti “kvaili” ir nesuprantą žiniatinklio. Jie bijo dėl medžiagos panaudojimo.

Stiprybės

Interviu Interviu metu galite prieiti prie bendro plano ar sprendimo dėl iškilusios problemos ar norų įgyvendinimo. Šie sprendimai padeda pagerinti gyvenimo ir gerbūvio kokybę.

Dažnos frazės: „taip, žinoma, mano vaikai jau tai yra girdėję!“/ Retos frazės: „Kam tas gali būti įdomu“, „Nenoriu nieko tokiais dalykais apsunkinti!“, „Apie tai nebuvo kalbama!“ / Niekada neištartos frazės: „Noriu Jums pasakyti kai ką, ko niekam dar nesakiau. (“Tik prašau - ne prieš kamerą!”) – Dalyviai mielai dalijosi dalykais, kurių nebūtų pasakoję kitomis aplinkybėmis.

Vaizdo įrašai visada buvo teigiamai vertinami. Personalas pastebėjo, kad giminaičiai ypač džiaugėsi dėl savo mylimų senelių prisiminimų įrašo.

Projekto metu susiformavę kontaktai ir MEMORO atvėrė galimybes tolesniems bendriems darbams kituose projektuose.

Atsidūrę prieš vaizdo kamerą, vyresnio amžiaus asmenys tikrai gali jus nustebinti savo entuziasmu pasakajant apie savo gyvenimą.

Nors ir pasitaikė techninių problemų, tačiau visi pradėję interviu studentai jas pilnai įrašė.

Pasiūlyti įrankiai sudomino personalą ir ekspertus, dirbančius su vyresnio amžiaus asmenimis, todėl nekilo sunkumų kviečiant juos prisijungti prie įvairių projekto vykdymo veiklų.

Po visų patirčių, grįžtamasis ryšys buvo teigiamas. Žmonės pasakojo daug įdomių dalykų iš savo vaikystės ir gyvenimo. Jie vertino tai kaip teigiamus išgyvenimus ir didžiavosi tuo, kaip klostėsi gyvenimas.

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Išvados ir tolesni žingsniai

Norime pasidalinti savo baigiamaisiais apibendrinimais ir idėjomis, kaip toliau pritaikyti mokymo technikas kitose mokymo/si aplinkose, tikėdamiesi greitu laiku sulaukti skaitytojų grįžtamojo ryšio atsiliepimų ir jų smalsumo, taikant mūsų rekomenduotas veiklas.

Galime taip apibendrinti svarbiausius rezultatus, skirtus mūsų pagrindiniam vartotojui:

Gebėjimų tobulėjimas ir verbalinės galios prisidėjo prie senjorų stumtelėjimo iš izoliacijos, sustiprino pasitikėjimą savimi ir grupėse pasėjo savitarpio pagarbos dvasią.

Dviejų tipų dalyviams įvairių kartų apjungimo aspektas itin reikšmingas, toks bendravimas suteikė naujų žinių jaunesnės kartos dalyviams ir gyvenimo patirties vertingumo supratimą vyresnės kartos atstovams, atvesdamas juos į platesnį bendravimą.

Abipusiškai prasmingas bendravimas tarp jaunų ir vyresnio amžiaus žmonių, tarp vietinių bendruomenių ir atvykėlių daro didelį poveikį socialiniam vienumui (vienas studentas pasakė: “tai naudinga abiem pusėm – vyresnei ir jaunesnei kartoms.”)

Ramioje aplinkoje lengviau kalbėtis apie patirtis, ypač jei jos buvo ar tebėra sunkios. Tai pasakytina ir apie seniai pamirštus išgyvenimus.

Dažnai svyresnio amžiaus žmonės vienas kito gerai nepažįsta, nors kai kurie susitinka kasdien. Apvalaus stalo bendravimas labai padeda užmegzti kontaktus vienam su kitu ir pagerinti verbalinį bendravimą.

Pasidalinimas prisiminimais, “gyvenimo istorijos” veiklos ar MEMORO, suteikia klientams svarumo. Dalindamiesi savo pasakojimais su kitais jie nušvinta nuo šios patirties ir jaučia pasidižiavimą.

Logopedės Antonellos Dessi, išorės ekspertės nuomone, trijų metodų veiksmingumas yra:

APP: smegenų aktyvinimas, dešiniojo pusrutulio plastiškumas – APP metodas yra labai efektyvus aktyvinant dėmesio centrus, gerinant kognityvines ir išraiškos funkcijas – girdėjimas yra ausies funkcija (pasyvus priėmimas), klausymas yra kognityvinė funkcija. Klausymosi metodas, teikiamas APP, pažadina psichologinius aspektus, kurie įtraukia gebėjimą analizuoti ir emocionaliai valdyti informaciją. Terapinis efektas: nerimo sumažėjimas, energijos atsiradimas, klausymosi įgūdžių pagerėjimas, dėmesio ir atminties vystymas, noras komunikuoti, kurti (dešinysis pusrutulis).

TBD: Asmenybės stiprinimas – paskatinimas rasti asmeninius mokymosi sprendimus - Atkūrimas asmens tapatumo istorijos – Nuraminimas nerimo, kuomet įtraukiami ligonis ir šeima - Skatinimas bendros gerovės jausmo – Stimuliavimas atminties ir dėmesio – Skatinimas dalyvauti vyresnio amžiaus žmones ir slaugytojus – Sumažinimas priežiūros naštos – Tiesioginis asmens įtraukimas, aktyvinimas dėmesio sistemos, kas yra atminties pagrindas – paskatinimas šeimos dalyvavimo – grupinio darbo veiksmingumas – Gerinimas psicho-emocinės aplinkos.

Memoro skaitmeninių interviu pagrindiniai elementai yra: išlaikyti pačius pagrindinius elementus biografinio metodo, aktyvus įtraukimas jaunų žmonių ir socialinių darbuotojų į kartų apsikeitimą ir įsipareigojimą bendruomenėje, skatinimas dirbančiųjų pasiūlyti naujas idėjas, įskaitant ir kompiuterių pagalba, kurios suteiktų galimybę jauniems ir vyresniems pasidalinti nauja patirtimi.

Pagrindiniai pasiekimai skirti mūsų tikslinei grupei dirbantiems praktikams ir studentams šie:

Personalas ir mokytojai demonstravo motyvaciją suteikti savo profesinei veiklai naują postūmį naujais metodais ir technikomis, papildant jau turimas kompetencijas.

Mokytojai pastebėjo trijų metodų (APP, TBD ir Memoro) darnos efektingumą ir kartų bendravimo rezultatyvumą suaugusių mokyme, vyresnio amžiaus žmonės priartėjo prie socialinių ir technologinių evoliucijų ir labiau integravosi į pakitusią visuomenę.

Personalui patiko jiems siūlomos veiklos. Dėl išteklių stygiaus jiems dažnai tenka apsiriboti tik slauga.

Austrijos personalas išreiškė norą sukurti savo puslapį MEMORO duomenų bazėje, kad toliau galėtų savarankiškai administruoti veiklas, o du projekte dalyvavę mokytojai ir toliau taikys INNOMEC sukurtas paslaugas savo profesinėje karjeroje.

Studentai iš Lietuvos pažymėjo:

jiems buvo įdomu klausytis vyresnio amžiaus žmonių ir redaguoti skaitmeninius interviu (jie vertino tai kaip autentiškus ir inovatyvius mokymo/si metodus).

jie pabrėžė, kad įrašant skaitmeninį interviu, jiems tapo akivaizdžiau, kad vyresnio amžiaus asmenį reikia gerbti ir vertinti kaip unikalų individą.

jie akcentavo, kad jų komunikavimo, klausymo ir kalbėjimo gebėjimai itin svarbūs užmezgant kontaktus su vyresnio amžiaus asmenimis ir dirbant gerontologinį socialinį darbą.

jie pažymėjo, kad jie su malonumu tęstų darbą su vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo pasakojimais ateityje.

Socialiniai darbuotojai, pirmą kartą įsitraukę į tokią bendro mokymosi aplinką, pastebėjo profesinių žinių augimą; komandinio darbo sėkmingumą; naujų metodų įsisamoninimą; geresnius santykius su pacientais.

Audio-Psycho-Fenologijos metodą galima taikyti individualiam gydymui, jei asmens ypatingieji poreikiai nesuderinami su grupės darbu. Jei vyresnio amžiaus asmenys lengvai ar jau giliai paveikti Alzheimerio ar demencijos - individualus mokymas – neišvengiamas. Tačiau mūsų pilotinio bandymo metu šis metodas nebuvo tikslingas.

Mokantis naujų dalykų žmonės suartėja, svarbu tai patirti kasdieniame gyvenime, tiek klientams, tiek personalui. Rekia išeiti iš komforto zonos, neatsižvelgiant į savo metus!

Didžiausi pasiekimai vietos bendruomenėse šie:

Visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa išryškėjo teritorinėje sklaidoje, naujų institucinių ir politinių sprendimų priėmėjų kontaktų formavimesi.

Sprendimus priimantiems asmenims parodyta daugiakultūriškumo ir kartų bendrumo aspekto svarba, solidarumo tarp senjorų ir atvykėlių reikšmingumas, naujų perspektyvų galimybės atsižvelgiant į faktinius duomenis.

Vietos valdžios institucijų, gerbūvio ir socialinės harmonizacijos institucijų jautrus reagavimas į piliečių socialines reikmes labai parėmė projektą įvairiose šalyse. Nors mes turime paminėti ir vieną vadovą iš ECC, laimei tai atskiras atvejas, kuris suabejojo mokytojų poreikiu EEC!

Projekto metu atlikti stebėjimai leidžia mums siūlyti šias rekomendacijas:

Nuolatinė uždara ar atvira institucinė sklaida ir visų politinių kontaktų intensifikacija daug lemia siekiant plataus visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos įgyvendinimmo vietoje ir Europiniu mastu.

Susidūrus su visuomene, kurioje auga vyresnio amžiaus ir migrantų populiacija, tokio tipo bendravimas tampa veikiančiu modeliu, siejančiu įvairias kartas ir kultūras.

Reikia laiku kalbėti apie planus ir sąvokas. Pokalbiai su globėjais ir profesionalais, planuojami prieš veiklas. Taip pat reikia kalbėtis apie naudojamas priemones. Tokie pokalbiai lengvina bendradarbiavimą.

Svarbu tiek profesionalams, tiek mokytojams išlikti lanksčiais ir reaguoti į vietines aplinkybes, grupės dydį ir individualius dalyvių poreikius, pritaikant planus ir metodus. Tai reiškia, kad griežtas planavimas, numatyti rezultatai ar išankstinės nuostatos dėl vykdymo eigos ir temos gali tapti didžiuliu trukdžiu.

Kita vertus, empatija padeda žmonėms atsipalaiduoti ir atsiverti. Lengva įtampa interviu pradžioje pradingsta kai abu interviu partneriai suvokia, kad juos gerbia ir kad jų biografijų klausomasi su susidomėjimu, be išankstinio vertinimo, nuvertinimo ar net smerkiant.

Labai rekomenduojama prieš susitikimą iš anksto susižinoti apie patalpas (apšvietimą, dydį, triukšmą, papildomas patalpas įrašui).

Patariame dirbti nedidelėse grupelėse apie 5 žmones.

Dalyvių parengimas atliekamas globėjų – labai svarbus teigiamam veiklos įgyvendinimui.

Būkite lankstūs! Atsižvelgiant į aplinką ir dalyvius siūlykite ką nors naujo.

Bandykite ir vėl bandykite. Planuokite realistiškai.

Pasidalindami patirtimis su kitomis Europinėmis organizacijomis, skleidžiate informaciją apie savo pačių praktinį ir profesinį vaidmenį, rodote koleginio bendravimo efektyvumą.

Tokios iniciatyvos labai motyvuoja ir skatina darbo kokybę.

Teisinės ribos, organizacinės struktūros ir socialinis valdymas, tikrai turi svarbos skatinant socialines inovacijas svyresnio amžiaus asmenų globoje.

Turime pastebėti, kad pasitaiko atvejų, kai socialinių darbuotojų teisių nepaisoma, darbo aplinka gausi įtampos, todėl Europinių projektų poveikis, partnerystė, profesionalų pastangos teliks trumpalaikiu pokyčiu ir tesiribos į projektą įsirašiusio asmens patirtimi.

Būdami suaugusių mokymo bendruomenės nariai, mes suvokiame riziką ir mes tikriausiai pralaimime vieni stoję už “aplinkos” gerinimą, kaip gerosios patirties pavyzdys būtų partneris Hrafnista organizacija Islandijoje. Tik bendras vietos salygų pagerinimas lygiagrečiai skatina socialines inovacijas, ypatingai šiuo krizių laikotarpiu, kuomet nauji būdai ir sprendimai turi būti įdiegti į aukštos kokybės socialinės priežiūros sąlygas. Siekiant visiems veikėjams Europos regionuose suteikti vienodas galimybes dar tenka daug ką nuveikti. INNOMEC siūlo savo indėlį ir viliasi, kad jis bus naudinga. Laukiame Jūsų komentarų! [tai siejama su mūsų Klausimynu N°5 Innomec.eu].

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Literatūra

Austrija

Das Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz hat daher in den letzten Jahren zur Umsetzung des lebenslangen Lernens für ältere Menschen vielfältige Aktivitäten in den Bereichen Grundlagenforschung, Erhebung von Good practice-Modellen, Information und durch die Förderung von Modellprojekten gesetzt. Die Ergebnisse stehen Ihnen als Download zur Verfügung: http://www.sozialministerium.at//site/Soziales/Seniorinnen_und_Senioren/Lebenslanges_Lernen/ (Stand 31. Oktober 2015)

Haring, Solveig/Bacher, Herta (2014): DIDAKTIK LEITFADEN für die Bildungsarbeit mit älter werdenden Frauen und Männern. BMASK. Online: http://www.sozialministerium.at//site/Soziales/Seniorinnen_und_Senioren/Lebenslanges_Lernen/ (Stand: 31. Oktober 2015)

Kolland, Franz (2007): Lernbedürfnisse und Lernarrangements von älteren Menschen. Endbericht. Wien.

Kolland, Franz (2009): Bibliographie zur Bildung im Alter / Geragogik. Online: http://www.bmask.gv.at/site/Soziales/Seniorinnen_und_Senioren/Lebenslanges_Lernen/ (Stand: 31. Oktober 2015).

Kolland, Franz (2015): Neue Kultur des Alterns. Forschungsergebnisse, Konzepte und kritischer Ausblick. Online: http://www.bmask.gv.at/site/Soziales/Seniorinnen_und_Senioren/Lebenslanges_Lernen/ (Stand: 31. Oktober 2015).

Ruhe, Hans Georg (2007): Methoden der Biographiearbeit. Lebensspuren entdecken und verstehen. 3. Aufl. Weinheim u.a.

Siebert, Horst: Bildung im Alter (2011) In: Magazin erwachsenenbildung.at. Das Fachmedium für Forschung, Praxis und Diskurs. Ausgabe 13, Beitrag 3. Online: http://erwachsenenbildung.at/magazin/archiv.php. (Stand 31. Oktober 2015)

Waxenegger, Andrea namens der Projektgruppe Lernen im späteren Lebensalter (Hg.) (2011): Lernen und Bildung im späteren Lebensalter. Leitlinien und Prioritäten 2020. Graz.

Belgija

The mismatch negativity (MMN) in basic research of central auditory processing: A review R. Näätänen, P. Paavilainen, T. Rinne, K. Alho Clinical Neurophysiology 118 (2007) 2544-2590, Elsevier

Plasticity and Signal Representation in the Auditory System, Jozef Syka, (Editor) Springer, 2003

Detection of change - Event-Related Potential and fMRI Findings, John Polich, (Editor) Springer, 2003

Perception-Based Data Processing in Acoustics

Application to Music Information Retrieval and Psychophysiology of Hearing, Bozena Kostek, (Editor) Springer, 2005

Auditory Signal Processing Physiology, PsycoAcoustics and Models, Daniel Pressnitzer, Alain de Cheveigné (Editors) Springer 2003

Cochlear Mechanics Introduction to Time Domain Analysis of the Nonlinear Cochlea, Hendrikus Duifhuis, (Editor) Springer, 2012

Perceptual Coherence: Hearing and Seeing, Stephen Handel, Oxford University Press, 2006

Psychoacoustics, Facts and Models, Hugo Fastl, Eberhard Zwicker, (Editor) Springer, 2007

Foundations in Evolutionary Cognitive Neuroscience, Steven M. Platek, Todd K. Shackelford (Editors) Cambridge University Press, 2009

Explaining the Brain, mechanism and the mosaic unity of neuroscience, Carl F. Craver, Clarendon Press - Oxford, 2007

L’Oreille et la voix, Alfred Tomatis, Éd. Robert Laffont, 1995

L’Oreille et le Language, Alfred Tomatis, Éd. Seuil, 1991

L’écoute c’est la vie, Patrick de la Roque, Éd. Juvence, 2007

Islandija

Kitwood, Tom (1997): Ný sýn á Heilabilun. JPV. Reykjavík.

Mörstad, Karen Sofie (1997): Karen – Í viðjum Alzheimers, þýdd af Bergþóru Skarphéðinsdóttur og Guðmundi Þorsteinssyni. FAAS. Reykjavík.

Svavarsdóttir, Anna Elín : Online: http://www.lifssaga.is(1.november 2015)

Verity, Jane (2008): Að endurvekja lífsneistann hjá fólki með heilabilun, þýdd af Ingibjörgu Pétursdóttur. FAAS. Reykjavík.

Ýmsar upplýsingar á heimasíður Hrafnistu: http://www.hrafnista.is (1.november 2015)

Ýmsar upplýsingar af heimasíðu Landlæknis Íslands: http://www.landlaeknir.is/tolfraedi-og-rannsoknir/ (1.november 2015)

Ýmsar upplýsingar af heimasíðu Velferðarráðuneytis Íslands: http://www.velferdarraduneyti.is/malaflokkar/malefni_aldradra/Almennt/nr/4417 (1.november 2015)

Italija

Transcultural Biography Work for Adult Education. A Manual. Authors and editors: the partners of Realize Grundtvig Multilateral Project 2010 of the Lifelong learning Programme (Italian, German, Lithuanian, Turkish and English), October 2012

L’assistenza agli anziani non-auto-sufficienti in Italia. 4° Rapporto. Tra crisi e ripartenza. Network for the non-self-sufficiency, Maggioli Editore, 2013

PASSI d’Argento (Progressi delle Aziende Sanitarie per la Salute in Italia) pilot project: towards a national surveillance system on population aged over 64. Istituto Superiore di Sanità, Edited by the Coordinating Technical Group of PASSI d’Argento and Paola Luzi 2013, ix, 211 p. Rapporti ISTISAN 13/9 (in Italian)

Senilità. L’arte di reinventarsi in un presente ormai dilatato. M. Fornarola, Ed. S.e.r.a.f.i.no srl, dicembre 2014

L’età adulta. Teorie dell’identità e pedagogie dello sviluppo. D. Demetrio, Ed. Carocci, giugno 2003

L’ultimo quaderno. José Saramago, Ed. Feltrinelli, aprile 2015

Lietuva

Mikulionienė S. Socialinė gerontologija. Vilnius: Mykolo Romerio universiteto leidybos centras, 2011.

Mikulionienė S. Kartų dialogo ypatumai senėjančioje visuomenėje. Kartų knyga. Europos komisijos atstovybė Lietuvoje. Vilnius: Standartų spaustuvė, 2012. 24-43

Ministry of Social Welfare and Labour of the Republic of Lithuania. Social Map of Lithuania. Electronic issue, available at http://www.socialiniszemelapis.lt/index.php?451882645

Ministry of Social Welfare and Labour of the Republic of Lithuania. 2015. The Social Report 2014-2015. Vilnius. Electronic issue, available at http://www.socmin.lt/lt/socialinis-pranesimas.html

Statistics Lithuania, 2014. Elderly people in Lithuania. Vilnius. Electronic issue, available at https://osp.stat.gov.lt/en/statistikos-leidiniu-katalogas

Statistics Lithuania, 2014. Information on social services, 2013. Vilnius. (In Lithuanian) Electronic issue, available at https://osp.stat.gov.lt/en/statistikos-leidiniu-katalogas

Statistics Lithuania, 2014. Social protection in Lithuania, 2013. Vilnius. Electronic issue, available at https://osp.stat.gov.lt/en/statistikos-leidiniu-katalogas

Socialinė atmintis, minėjimai ir užmarštys. E. Krukauskienė, I. Šutinienë, I. Trinkūnienė, A. Vosyliūtė, Anelė, Vilnius 2003

Biografinis metodas: dvi teorinės metodologinės kryptys. S. Kraniauskienė, SOCIOLOGIJA. Mintis ir veiksmas. Klaipėdos universitetas, Socialinių tyrimų/sociologijos istorijos centras 3/4, pp. 78–90, 2000

Transcultural Biography Work for Adult Education. A Manual. Authors and editors: the partners of Realize Grundtvig Multilateral Project 2010 of the Lifelong learning Programme (Italian, German, Lithuanian, Turkish and English), October 2012

Mokymosi negalios: skirtingi teoriniai požiūriai ir psichologinės pagalbos būdai E. Rimkutė, M. Dovydaitienė PSICHOLOGIJA. 2011

Žemaitaitytė I., Mikulionienė S.; Dromantienė L. The possibilities and limitation of transcultural biography work: Lithuanian case // SHS Web of Conferences : proceedings : 4th international interdisciplinary scientific conference. Society. Health. Welfare : Riga, Latvia, November 22–23, 2012. Les Ulis Cedex : EDP Sciences, 2014, ISBN 9782759816392. Vol. 10 (2014), P. 1-6. [DOAJ] [M.kr. 07S]

Zemaitaityte I. Educational activities for older adults development in Lithuanian social care institutions. Society, integration, education: proceedings of the international scientific conference, 20015. Rezekne: Rêzeknes Augstskola. p. 300-307.

Europinės ir tarptautinės nuorodos

Eurostat. 2014. EUROPOP2013. European Population Projections, base year 2013. Retrieved from: http://ec.europa.eu/eurostat/data/database?node_code=proj [extracted on 2015.11.03]

Eurostat. 2015a. Life expectancy by age and sex [demo_mlexpec]. Retrieved from: http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do [extracted on 2015.11.03]

Eurostat. 2015b. Populationon 1 January by five years age group and sex [demo_pjangroup]. Available at http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do [extracted on 2015.11.03]

HelpAge International, 2013. Global AgeWatch Index 2013: Insight report, London. Retrieved from: http://www.helpage.org/global-agewatch/reports/global-agewatch-index-2013-insight-report-summary-and-methodology/

HelpAge International, 2015. Global AgeWatch Index 2015: Insight report, London. Retrieved from: http://www.helpage.org/global-agewatch/reports/global-agewatch-index-2015-insight-report-summary-and-methodology/

United Nations Population Fund (UNFPA), 2012. Ageing in the Twenty-First Century: A Celebration and a Challenge. New York, and HelpAge International, London. Retrieved from: http://www.unfpa.org/publications/ageing-twenty-first-century

World Health Organisation - What is an age-friendly world? It is a place that enables people of all ages to actively participate in community activities. […]: https://extranet.who.int/agefriendlyworld/

World Health Organisation – Report 2015: http://www.who.int/ageing/events/world-report-2015-launch/en/

WHO Global Network of Age-Friendly Cities and Communities – http://www.who.int/ageing/projects/age_friendly_cities_network/en/

Belfast Age Friendly - http://www.makinglifebettertogether.com/age-friendly/

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Projekto partneriai

Speha Fresia Cooperative Company (Projekto Koordinatorius, IT)

Speha Fresia yra kooperatinė įmonė, aktyvi mokymosi visą gyvenimą, rinkos aktyvinimo politikos, vietos paramos plėtros ir socialinių tyrimų srityse, integruojanti savo profesines kompetencijas su vietinių ir privačiųjų institucijų tinklais. Įmonė yra licencijuota institucija, konsultuojanti ir vykdanti mokymus Latium ir Sicilijos regionuose.

inspire – Verein für Bildung und Management (AT)

inspire yra ne pelno siekiant organizacija, dirbanti švietimų, kultūros ir darbo rinkos profesionalų sąvokų ir produktų srityse. Mes siekiame suburti skirtingus žmones, skirtingas kompetencijas ir naujoviškus požiūrius į projektus, siekiant geriausių rezultatų.

Euro Idea (BE)

Euro-idėja yra ne pelno organizacija, įkurta 1994 metais Liuveno katalikiškojo universiteto absolventų, baigusių politikos ir suaugusiųjų švietimo mokslus. Organizacijos tikslas yra skatinti suaugusiųjų mokymą/si, remiantis psychopedagogikos principais. Ypatingas dėmesys skiriamas įsitraukimo į mokymąsi motyvacijai, naujų žinių ir kompetencijos įgijimui.

Mykolas Romeris Universite (LT)

Mykolo Romerio universitetas (MRU) – viešoji įstaiga, tarptautinė aukštoji mokykla Šiaurės Europoje, kasmet sulaukianti didelio būrio kūrybingo ir intelektualaus jaunimo. Universitete studijuoja apie 18 000 studentų. Išskirtinis jų bruožas – rimta motyvacija ir įžvalgumas, renkantis studijas. Mykolo Romerio universitetas plėtoja tarptautiškumą, suvokdamas save kaip pasaulio ir Europos mokslo bei studijų rinkos dalyvį.

Hrafnista – Continuing Care Communities (IS)

Hrafnista yra nuoseklias globos paslaugas teikianti bendruomenė, vienijanti keturis vyresnio amžiaus žmonių globos namus. Apie 600 žmonių gyvena Hrafnistoje. Namai yra valdomi „Jūrininkų dienos Tarybos“. Pradžioje Hrafnista namai buvo skirti į pensiją išėjusiems jūrininkams ir jų žmonoms, bet dabar jie yra atviri visiems, kuriems reikalingos globos ir slaugos paslaugos jų vėlyvame amžiuje. Hrafnista teikia aukštos kokybės slaugos ir sveikatos priežiūros, reabilitacijos paslaugas ir siūlo socialinę veiklą. Hrafnista pagrindinis principas yra puoselėti globos namų gyventojų teises priimti sprendimus, susijusius su jų priežiūra ir globa, bei jų teises apsispręsti kokiu mastu jie dalyvauja globos namų gyvenime.

StudioCentro Veneto (IT)

StudioCentroVeneto (SCV) yra mokymo ir konsultavimo įmonė, įkurta Toni Brunello 1968 Vicenzoje. Ji siūlo kokybiškas paslaugas smulkaus ir vidutinio dydžio įmonėms, valstybinėms ir privačioms įstaigoms šiose srityse: mokymosi, bendrojo valdymo, kokybės metodų, rinkodaros ir, visų pirma, verslo perdavimo procesų (mokslinių tyrimų, mokymo, pirmosios pagalbos ir nuolatinio konsultavimo), siekiant nuolatinio naujų žinių valorizavimo, ir know-how, kurį Vyresnieji verslininkai turi perduoti Jauniesiems verslininkams.

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

INNOMEC ŽODYNĖLIS

Aktyvus senėjimas

Aktyvus senėjimas yra procesas, kurio metu optimizuojamos galimybės sveikatos, dalyvavimo ir saugumo srityse gerinant tos amžaius grupės žmonių gyvenimo kokybę. Aktyvus senėjimas taikomas tiek ir individams, tiek ir grupėms. Tai leidžia žmonėms realizuoti savo potencialą fizinės, socialinės ir psichinės gerovės srityse, dalyvauti visuomenės gyvenime, atsižvelgiant į jų poreikius, norus ir gebėjimus, tuo pačiu užtikrinant jiems tinkamą saugumą ir globą, kai jie reikalauja pagalbos.

Nuoroda Active Ageing: A Policy Framework. A contribution of the World Health Organisation to the Second United Nations World Assembly on Ageing, Madrid, Spain, April 2002. http://whqlibdoc.who.int/hq/2002/WHO_NMH_NPH_02.8.pdf

Aktyvus senėjimas yra apie mūsų gyvenimo pasikeitimus, kuomet mes gyvename ilgiau, esame geresnės sveikatos ir siekiame išnaudoti šias galimybes. Praktiškai tai reiškia, kad laikantis sveiko gyvenimo būdo, dirbama ilgiau, išėjimas į pensiją yra vėlesnis ir išėjus į pensiją, išlaikomas aktyvumas.

Nuoroda “New Paradigm in Ageing Policy”, European Commission, http://ec.europa.eu/employment_social/soc-prot/ageing/news/paradigm_en.htm

Gebėjimas pasinaudoti

Momentas, kai suaugęs atitinka pasirinktas programas ar paslaugas, grindžiamas pasiekimų rezultatais. Vertinimas pagal OAEL gali būti naudojamas nustatyti "Galimybes naudotis" ir gali sukelti asmens priėmimą ar atmetimą, dėl programų ar paslaugų, grindžiamų vertinimo balais.

Nuoroda Adult Education, Glossary, http://www.doe.virginia.gov/instruction/adulted/glossary.shtml

Suaugusiųjų švietimas

Suaugusiųjų švietimo paslaugos po vidurinės mokyklos, teikiamos asmenims:

kurie yra sulaukę 16 metų amžiaus;

kurie nelanko vidurinių mokyklų;

kuriems trūksta pagrindinių švietimo įgūdžių, kad jie galėtų efektyviai funkcionuoti visuomenėje ;

kurie neturi vidurinio mokslo diplomo arba jam lygiaverčio pripažinto diplomo ir kurie negeba skaityti arba rašyti anglų/užsienio kalba.

Nuoroda Glossary of Adult Education Terms, http://www-tcall.tamu.edu/docs/04esguide/glossary.htm

Diskriminacija dėl amžiaus

Netinkams elgesys (socialinis spaudimas, teisių apribojimas) su įvairaus amžiaus (jaunais, vidutinio ir vyresnio amžiaus) žmonėmis, grindžiamas amžiaus stereotipais.

Nuoroda Mikulionienė S. 2011. Socialinė gerontologija. Vadovėlis. Vilnius: Mykolo Romerio leidybos centras. [Social gerontology: textbook]

Amžiaus normos

Su amžiumi siejamos elgesio taisyklės, lūkesčiai ir standartai, reguliuojantys žmonių tarpusavio sąveiką. Amžiaus normos apibūdina tam tikram amžiui (ne)leistinus ar (ne)pageidaujamus vaidmenis.

Nuoroda Mikulionienė S. 2011. Socialinė gerontologija. Vadovėlis. Vilnius: Mykolo Romerio leidybos centras. [Social gerontology: textbook]

Vertinimas

Besimokančiųjų pažangą matuojantys metodai, įskaitant valstybių narių patvirtintais vertinimais, personalo vertinimu ir besimokančiųjų savęs vertinimu.

Nuoroda Adult Education, Glossary, http://www.doe.virginia.gov/instruction/adulted/glossary.shtml

Distancinis mokymasis yra charakterizuojamas:

The learner has been matched with a teacher, tutor, or volunteer with whom he/she has regular interaction with regard to the content of the distance learning curriculum, and who provides support throughout the distance learning experience. Distance learning is characterized by all of the following:

A separation of place and/or time between the learner(s) and the instructor.

Vietos ir / ar laiko atstumas tarp mokinio (-ių) ir instruktorius.

Naudojimas standartizuotų mokymo programų.

Taikomos švietimo ar mokymo technologijos bent viename iš šių keturių kategorijų:

Kompiuterinės technologijos, tokios kaip internetas ar CD-ROM.

Video Technologijosy, tokios kaip video konferencijos, Kabelinė, palydovinis ryšys ir vaizdo įrašai.

Audio grafinės Technologijos, tokios kaip radijas ir garsiajuostės.

Telefonų Technologijos, tokios kaip telekonferencijos.

Tutoriaus parama, įskaitant pagalbą su turiniu ir pagalbą su technologijomis, on-line, telefonu arba asmeniškai.

Nuoroda Adult Education, Glossary, http://www.doe.virginia.gov/instruction/adulted/glossary.shtml

Edukacinės veiklos

Edukacinės ar mokymų veiklos; veiklos, kuriose perteikiamos žinios ir gebėjimai;

Nuoroda http://dictionary.reference.com/browse/educational+activity

Kartos

Kartų sąvoka yra plačiai naudojama skirtingais būdais:

Amžiaus grupės ar individai nustatytais gyvenimo etapais, tokiais kaip jaunas, suaugęs ar vyresnio amžiaus;

istorinės kartos, kurios apibrėžiamos kaip gimimo kohortos su tam tikromis savybėmis (pvz. Vaikų Bumo karta);

šeimos kartos – tai šeimą sudarantys vaidmenys (pvz. seneliai, tėvai, vaikai, anūkai).

Nuoroda Hagestad, G.; Uhlenberg, P. 2007. The Impact of Demographic Changes on Relations Between Age Groups and generations: A Comparative perspective. Schaie, K.W.; Uhlenberg, P. (Eds.) Social Structures: Demographic Change and the Well=Being of Older Adults. Springer Books, New York, p. 239-261.

Gerontologija

Gerontologija yra multidisciplininis mokslas, analizuojantis amžių iš biologinės, psichologinės ir socialinės perspektyvos.

Nuoroda Phillips, Judith; Kristine Ajrouch, and Sarah Hillcoat-Nalletamby. Key concepts in social gerontology. London:SagePublications,2010.p.118.

Sveikata/ Aktyvus senėjimas

Aktyvus sėnejimas yra procesas, optimizuojantis galimybes fizinei, socialinei ir protinei sveikatai, įgalinant vyresnio amžiaus žmones būti aktyvia visuomenės dalimi be diskriminacijos ir mėgaujantis nepriklausoma ir gera gyvenimo kokybe.

Nuoroda Healthy Ageing, EU-funded project 2004 – 2007, http://www.fhi.se/Documents/English/International/conference-documentation/Healthy-ageing-project.pdf

Aktyvus senėjimas yra apibrėžiamas kaip nuolat vykstančios veiklos ir poelgiai, padedančios sumažinti ligų riziką ir padidinančios psichinę, emocinę ir protinę sveikatą.

Nuoroda www.seniors.gov.au, http://www.seniors.gov.au/internet/seniors/publishing.nsf/Content/Healthy+ageing

Savarankiškas gyvenimas

Gyvenimas namuose savarankiškai, be nuolatinės pagalbos poreikio.

Nuoroda A Glossary of Terms for Community Health Care and Services for Older Persons, Ageing and Health Technical Report, Volume 5, WHO Centre for Health Development, 2004. http://whqlibdoc.who.int/wkc/2004/WHO_WKC_Tech.Ser._04.2.pdf

Individualus senėjimas

Tai procesas, kuriame individai akumuliuoja metus ir vis didesnius patirties pokyčius jų biologiniame, socialiniame ir psichologiniame veikime skirtinguose amžiaus tarpsniuose.

Nuoroda Phillips, Judith; Kristine Ajrouch, and Sarah Hillcoat-Nalletamby. Key concepts in social gerontology. London: Sage Publications, 2010. p. 12.

Mokymosi veiklos

“Veiklos, organizuotos individo, siekiant pagerinti jo/jos žinias, įgūdžius ir kompetencijas”.

Du pagrindiniai kriterijai, atskiriantys mokymosi veiklas nuo nesimokymo veiklų, yra:

veikla turi būti tikslinė (kaip priešingybė atsitiktiniams mokymams), todėl veikla turi iš anksto nustatytą paskirtį;

veikla, organizuota tam tiktu būdu, gali būti organizuota pačio besimokančiojo; ji paprastai apima informacijos perdavimą platesne prasme (idėjos, žinios, strategijos).

Nuoroda Classification of Learning Activities – Manual. European Communities, 2006.

Vyriausio amžiaus piliečiai / “Ketvirtas Amžius”

Vyriausio amžiaus senjorai yra grupė žmonių, kurie tradiciškai vadinami seniausias žmonėmis. Jie yra tokiame jų gyvenimo etape, kai jų fizinai, protiai ir socialiai gebėjimai ir įnašai visuomenei po truputi mažėja. Šią grupę sudaro aštuoniasdešimtmečiai ir devyniasdešimtmečiai asmenys. Mes kalbame apie „Vyriausius senjorus“ arba „ketvirtą amžių“.

Ketvirtas amžius yra charakterizuojamas didėjančio silpnėjimo. Tai natūralus senėjimo procesas, susijęs su vis silpnesne sveikata ir praradimu galimybės įveikti ligas ir socialines problemas. Senasis amžius baigiasi asmens mirtimi.

Nuoroda Text Analysis Report (V2.10), “Technology and the Elderly in the Popular Media,” SENIOR project, Deliverable D1.2, pg 9. http://globalseci.com/wp-content/uploads/2009/02/d12-text-analysisreport2. pdf

Vidurinysis amžius

Termino “vidurinysis amžius” koncepcija buvo populiari 1960-tais metais, kumet apibrėžė amžių tarp suaugystės (30-40 metų) ir išėjimo į pensiją (maždaug 65 metai ir vyresni). “Išplėstas vidurinysis amžius” dabar yra sąvoka, bendrai naudojama apibrėžiant tęstinumą šio laikotarpio, bet pasikeičiant aplinkybėms (pvz., pensija). Išplėsto viduriniojo amžiaus metu, pagrindinės fizinės ir protinės galimybės lieka nepakitusios, nors asmuo ir sensta ir palaipsniui prisiima vaidmenį vyresnio amžiaus piliečio.

Nuoroda “Ethics of e-Inclusion of Older People,” SENIOR Discussion Paper No. 2008/01, April 2008, http://www.cssc.eu/public/Ethics%20of%20e-Inclusion%20of%20older%20people%20- %20Bled%20%20Paper.pdf

Gyvenimo kokybė

tai yra „ individualus suvokimas jo ar jos pozicijos gyvenime, kontekste kultūrinės ir vertybių sistemos, kuriame jie gyvena, santykyje su jų tikslais, viltimis ir standartais. Žmonių gyvenimo kokybė didžiąja dalimi lemiama jų gebėjimu išlaikyti savarankiškumą ir nepriklausomumą“.

Nuoroda Active Ageing: A Policy Framework. A contribution of the World Health Organisation to the Second United Nations World Assembly on Ageing, Madrid, Spain, April 2002. http://whqlibdoc.who.int/hq/2002/WHO_NMH_NPH_02.8.pdf

Socialinė atskirtis

Socialinė atskirtis yra socialinis procesas, paremtas socialinės nelygybės ir individų ir grupių marginalizacijos. Socialinė nelygybė susijusi su daugeliu veiksnių: lytimi, tautybe, amžiumi, išsilavinimu, užimtumu, pajamomis, profesiniu statusu, būstu, šeimos struktūra, neįgalumu, geografine padėtimi, ir t.t.).

Nuoroda Analytic Framework – eInclusion and eAccessibility Priority Issues, eInclusion@EU Project: Strengthening eInclusion & eAccessibility Across Europe, Deliverable 1.1, October 2004. http://www.empirica.com/themen/einclusion/documents/eInclusion_Analytic-framework.pdf

Socialinė įtrauktis

Tai procesas, kuris užtikrina, kad tiems, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, turi galimybes ir išteklius, reikalingus dalyvauti ekonominiame ir socialiniame gyvenime, užtikrinant gyvenimo lygį, kuris yra laikomas priimtinu visuomenėje, kurioje jie gyvena.

Nuoroda Social Protection, Social Inclusion Glossary: Key terms explained, European Commission, http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/docs/social_inclusion/glossary_en.pdf

Socialinės įtraukties procesas remiasi trijomis dimensijos: (1) įveikti trūkumus, atsiradusius dėl socialinių skirtumų, siekiant išvengti atskirties procesų; (2) išnaudoti teikiamas galimybes, siekiant visuomeninių tikslų, siekiant sumažinti nelygybę ir pagerinti gyvenimo visuomenėje kokybę; (3) skatinti dalyvavimą ir teisių suteikimą, siekiant pagerinti individualiąją ir kolektyvinę išraišką, pilietinį įsipareigojimą ir demokratinį dalyvavimą.

Nuoroda Analytic Framework – eInclusion and eAccessibility Priority Issues, eInclusion@EU Project: Strengthening eInclusion & eAccessibility Across Europe, Deliverable 1.1, October 2004. http://www.empirica.com/themen/einclusion/documents/eInclusion_Analytic-framework.pdf

Gyventojų senėjimas

Gyventojų senėjimas yra apibrėžiamas kaip gyventojų amžaius struktūros kaita, kai vyresnio amžiaus žmonių skaičius (65+) santykinai išauga palyginus su 20-64 metų amžiaus.

Nuoroda Population Europe: The Network of Europe‘s Leading Demographic Research Centres. Available at: http://www.population-europe.eu/Library/Glossary.aspx

Gyventojų senėjimas - (taip pat žinomas kaip demografinis terminas) amžiaus pasiskirstymo suvestinis terminas (pvz. amžiaus struktūra), nusakantis didėjantį vyresnio amžiaus žmonių skaičių.

Nuoroda Gavrilov L.A., Heuveline P. “Aging of Population.” In: Paul Demeny and Geoffrey McNicoll (Eds.) The Encyclopedia of Population. New York, Macmillan Reference USA, 2003. Available at: http://www.galegroup.com/- servlet/ItemDetailServlet?-region=9&imprint=000&titleCode=M333&type=4&id=174029

Socialinė Gerontologija

Socialinė Gerontoloija yra gerontologijos dalis, tyrinėjanti „senėjimo socialinius spektus“. Derina žinias apie senėjimą (procesas), amžius (kriterijai) ir vyresnius žmones (populiacijos kategorija), kurie analizuojami skirtingų socialinių mokslų: sociologijos, socialinės politikos, socialinio darbo, švietimo mokslo, gerogogikos ir t.t.

Nuoroda Phillipson, Chris. Ageing. Cambridge : Polity Press, 2013, p.5.

Pažeidžiamos grupės

Tai asmenų grupės, kurių yra didesnė skurdo rizika ir socialinė atskirtis, nei bendroje populiacijoje. Etninės mažumos, migrantai, neįgalūs asmenys, benamiai, priklausomybes turintys asmenys, izoliuoti vyresnio amžiaus žmonės ir vaikai, visi dažnai susiduria su sunkumais, kurie gali sukelti tolesnę socialinę atskirtį, pavyzdžiui, žemas švietimo lygis ar nedarbas.

Nuoroda Social Protection, Social Inclusion Glossary: Key terms explained, European Commission, http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/docs/social_inclusion/glossary_en.pdf

Trečias ir Ketvirtas Amžius

Sociologinėje tradicijoje trečias ir ketvirtas amžiai yra „gyvenimo tarpsniai identifikuojami funkcijų ir vaidmenų terminais“. Trečias amžius yra “laikotarpis asmeninių pasiekimųir vykdymų ”. Ketvirtas amžius yra “priklausomybės, senėjimo ir mirties laikas”.

Nuoroda Phillips, Judith; Kristine Ajrouch, and Sarah Hillcoat-Nalletamby. Key concepts in social gerontology. London : Sage Publications, 2010. p. 213; 215.

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

Prancūzų kalba ISBN 978-88-941400-2-6

Title: “INNOMEC Manuel et Instruments pour une éducation adaptée au grand âge”

Vokiečių kalba ISBN 978-88-941400-4-0

Title: “INNOMEC - Handbuch und Toolkit: Bildung im Alter”

Islandų kalba ISBN 978-88-941400-6-4

Title: “Handbók og verkfærakista INNOMEC: Þú lærir svo lengi sem þú lifir!”

Italų kalba ISBN 978-88-941400-8-8

Title: “INNOMEC Manuale e Strumenti: l’educazione amica della grande età”

Anglų kalba ISBN 978-88-941400-0-2

Title: “INNOMEC Handbook and Toolkit: Age-friendly education for learning in later life”

Previous Chapter

Next Chapter

Table of Content

539829-LLP-1-2013-1-IT-GRUNDTVIG-GMP
INNOMEC – Inovatyvi vadyba ir švietimas vyresnio amžiaus asmenų globos centruose